markkinakuri, sijoittajansuoja ja sijoitusrahastot - Joensuu
markkinakuri, sijoittajansuoja ja sijoitusrahastot - Joensuu
markkinakuri, sijoittajansuoja ja sijoitusrahastot - Joensuu
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
VAKAVARAISUUSSÄÄNTELY<br />
yhtiön vakavaraisuuden yhtiön tuloksen vaihdellessa satunnaisesti toteutuneiden vakuutuskorvausten<br />
mukaan 93 .<br />
Vakuuttamisvelvollisuuden ongelmana on kuitenkin se, että vakuutusmarkkinat<br />
eivät ole täydelliset. Tiettyjen vakuutustyyppien tehokkuus riskien hallintakeinona riippuu<br />
vakuutusyhtiön riskinkantomahdollisuuksista <strong>ja</strong> epäsymmetrisen informaation<br />
aiheuttamista ongelmista. Riskien tehokas allokointi vakuutuksen avulla edellyttää,<br />
että riskit ovat toisistaan riippumattomia <strong>ja</strong> että vakuutuksenottajien lukumäärä on<br />
suuri. Näin riski <strong>ja</strong>kautuu useille vakuutuksenottajille tasaisesti kunkin suorittaessa<br />
osansa vakuutusmaksun muodossa. Osa riskeistä on kuitenkin vaikutuksiltaan niin<br />
suuria <strong>ja</strong> laajo<strong>ja</strong>, että niitä vastaan ei ole mahdollista tarjota vakuutusta. 94 Vakuutusyhtiöt<br />
eivät esimerkiksi pysty tarjoamaan vakuutuksia systemaattiselle riskille, koska<br />
sitä on vaikea ha<strong>ja</strong>uttaa 95 . Lisäksi vakuutusyhtiöt eivät pysty tarjoamaan vakuutuksia,<br />
joissa vakuutusyhtiön vastuuta ei olisi etukäteen rajoitettu 96 . Sijoitusrahastotoiminnassa<br />
vakuutusten saatavuus ei kuitenkaan muodostu ongelmaksi, koska rahastoyhtiöiden<br />
operatiiviset riskit ovat pitkälti toisistaan riippumattomia. Myöskään vakuutussopimusten<br />
vastuutaso ei voi estää vakuutusvelvollisuuden käyttöä sääntelykeinona<br />
etenkään, jos vastuun määrän ei tarvitse ylittää vakavaraisuusvaatimukselle asetettu<strong>ja</strong><br />
rajo<strong>ja</strong>.<br />
3.5.2 Korvausrahasto<br />
Sijoittajien asema voidaan turvata myös korvausrahastojärjestelmän avulla. Esimerkiksi<br />
suomalaisten sijoituspalveluyritysten sekä sijoituspalvelua tarjoavien luottolaitosten<br />
on korvausrahastodirektiivin (97/9/EY) <strong>ja</strong> sen perusteella annetun lainsäädännön<br />
perusteella kuuluttava sijoittajien korvausrahastoon. Vastaavasti pankkitalletuksia<br />
varten on perustettu erillinen talletussuo<strong>ja</strong>rahasto. Sijoitusrahastotoiminta ei<br />
kuitenkaan kuulu korvaussuo<strong>ja</strong>n piiriin. Rahastoyhtiön ei tarvitse liittyä sijoittajien<br />
korvausrahastoon, ellei se harjoita yksilöllistä omaisuudenhoitoa, sijoitusneuvontaa<br />
tai sijoitusrahastojen <strong>ja</strong> yhteissijoitusyritysten osuuksien säilytys- <strong>ja</strong> hoitopalvelu<strong>ja</strong> 97 .<br />
Tällöinkään sijoittajien korvausrahastosta ei korvata rahasto-osuudenomistajien saamisia.<br />
Korvausrahastojärjestelmässä sijoittajien suo<strong>ja</strong>ksi perustetaan rahasto, josta saamiset<br />
viime kädessä maksetaan joko osittain tai kokonaan, jos rahastoyhtiö osoittautuu<br />
maksukyvyttömäksi. Riskin<strong>ja</strong>on kannalta kattava suo<strong>ja</strong> on optimaalinen, koska<br />
riskit allokoituvat riskiä kaihtavien rahastosijoittajien asemesta riskineutraalin korva-<br />
93 Pentikäinen <strong>ja</strong> Rantala (1995), s. 301-306 <strong>ja</strong> Lyytikäinen (1999), s. 143. Ks. myös Hansmann <strong>ja</strong> Kraakman<br />
(1991), s. 1889 <strong>ja</strong> Skogh <strong>ja</strong> Lane (2002), s. 185-186.<br />
94 Milgrom <strong>ja</strong> Roberts (1992), s. 211 <strong>ja</strong> Hansmann <strong>ja</strong> Kraakman (1991), s. 1888-1990.<br />
95 Leebron (1991), s. 1604.<br />
96 Kaisanlahti (2003), s. 280-282.<br />
97 SipaL 4.1,4 §:n mukaan sijoituspalvelua saa tarjota korvausrahastoon kuuluva SRL:n 5.2 §:ssa tarkoitettuun<br />
toimintaan toimiluvan saanut suomalainen rahastoyhtiö.<br />
78