markkinakuri, sijoittajansuoja ja sijoitusrahastot - Joensuu
markkinakuri, sijoittajansuoja ja sijoitusrahastot - Joensuu
markkinakuri, sijoittajansuoja ja sijoitusrahastot - Joensuu
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
TIEDONANTOVELVOLLISUUS<br />
tailuihin. Määräaikaiskatsauksien sanallista arviointia lukuun ottamatta kaikki yleisesti<br />
käytetyt riskimittarit ovat lehdistön <strong>ja</strong> luokittelijoiden käytettävissä, <strong>ja</strong> siten myös<br />
rahastosijoittajien käytettävissä, ilman tiedonantovelvollisuuttakin. Eri vertailujen<br />
ongelma saattaa kuitenkin olla se, että ne puutteistaan johtuen voivat johtaa rahastosijoittajia<br />
harhaan. Tällöin lainsäädännössä asetetulla tiedonantovelvollisuudella voidaan<br />
esittää lainsäätäjän (subjektiivinen) kanta siitä, mitä asioita lainsäätäjä pitää tärkeänä,<br />
<strong>ja</strong> mitä seikko<strong>ja</strong> sijoittajien kenties tulisi huomioida. Toiseksi, jos sijoitusrahaston<br />
salkun koostumuksen julkistamisessa olisi kyse pelkästään siitä, että sijoitta<strong>ja</strong>t<br />
eivät voi ha<strong>ja</strong>uttaa rahastosijoituksiaan, tiedonantovelvollisuudelle ei olisi perusteita.<br />
Rahastosijoitta<strong>ja</strong>t voisivat ottaa salkun koostumuksen puuttumisen huomioon tuottovaatimuksessaan.<br />
Tällöin rahastoyhtiöllä olisi kannustin julkistaa informaatiota yhteiskunnallisen<br />
optimin verran, koska informaation julkistaminen lisäisi sijoituksia<br />
rahastoyhtiön sijoitusrahastoihin.<br />
Kolmanneksi kysymys on siitä, onko riskien tiedottamisesta ylipäätäänkään hyötyä<br />
markkinamekanismien toiminnan varmistamisen kannalta, jos rahastosijoitta<strong>ja</strong>t<br />
eivät lunasta rahasto-osuuksia, vaikka sijoitusrahaston menestys on ollut muita huonompi.<br />
Jos rahastoyhtiö palkitaan joka tapauksessa riskinottamisesta - riskinotonhan<br />
voi tulkita myös siten, että rahastoyhtiö on hyödyntänyt näkemystään tai ammattitaitoaan<br />
- ei edistyneimmilläkään tiedonantotavoilla voida estää moraalista uhkapeliä.<br />
Pelkästään nimellisen tuottoprosentin julkaiseminen riittävän pitkältä aikaväliltä on<br />
intressiristiriitojen ehkäisyn kannalta riittävä, jos sijoitta<strong>ja</strong>t käyttäisivät aktiivisesti rahasto-osuuksien<br />
lunastusoikeutta.<br />
Kun kaikki oleellinen informaatio on jo nyt rahastosijoittajien käytettävissä, tiedonantovelvollisuuden<br />
avulla voidaan standardisoida informaatio luettavampaa muotoon.<br />
Standardoinnilla voidaan ehkäistä mahdollisia markkinahäiriöitä, jotka johtuvat<br />
rahastosijoittajien rajoittuneesta rationaalisuudesta eli siitä, että he eivät uusklassisen<br />
taloustieteen oletusten vastaisesti ymmärrä käytettävissä olevaa informaatiota.<br />
Samalla saadaan aikaan positiivisia ulkoisvaikutuksia, kun rahastosijoitta<strong>ja</strong>t voivat vertailla<br />
sijoitusrahastojen riskinottoa. Edelleen informaatiosisällön painotuksilla voidaan<br />
ehkäistä moraalista uhkapeliä kiinnittämällä rahastosijoittajien huomio potentiaalisiin<br />
intressiristiriitatilanteisiin. Jos rahastoyhtiöt syyllistyvät riskinottoon, kehittämällä<br />
informaatiosisältöä enemmän sijoitusrahastojen riskinottoa pal<strong>ja</strong>stavaksi voidaan<br />
markkinamekanismien toimintaa parantaa <strong>ja</strong> torjua moraalista uhkapeliä. Siten<br />
Suomen sijoitusrahastolainsäädännössäkin tulisi parantaa sijoitusrahastojen riskien<br />
kuvaamista nykyistä paremmaksi. Tähän Yhdysvaltain lainsäädännössä omaksuttu<br />
käytäntö antaa hyvän poh<strong>ja</strong>n. Sen si<strong>ja</strong>an nykyisen sijoitusrahastolainsäädännön mukainen<br />
salkun koostumuksen julkaisemistiheys <strong>ja</strong> -laajuus ovat riittäviä, vaikka salkun<br />
koostumuksen <strong>ja</strong> siinä tapahtuneiden muutosten julkaisemista on vaadittu Suomessakin<br />
julkaistavan nykyistä useammin 81 .<br />
81 Ks. esimerkiksi Leppiniemi (2000).<br />
132