markkinakuri, sijoittajansuoja ja sijoitusrahastot - Joensuu
markkinakuri, sijoittajansuoja ja sijoitusrahastot - Joensuu
markkinakuri, sijoittajansuoja ja sijoitusrahastot - Joensuu
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
KILPAILUN VAIKUTUS SIJOITTAJANSUOJAAN<br />
Ja vaikka sillä olisikin ennustearvoa, rahastoyhtiö voi muuttaa sijoitusrahaston sijoituspolitiikkaa<br />
sijoituspäätöksen jälkeen. Rahoitustarkastus edellyttääkin rahastoyhtiön<br />
mainitsevan markkinoinnissaan, että historiallinen tuotto ei ole tae arvopaperin<br />
arvon tulevasta kehityksestä 34 . Toisaalta myös sijoitusrahaston menestyksen mittaamista<br />
ex post on vähätelty 35 . Sillä on kuitenkin keskeinen merkitys intressiristiriitojen<br />
ehkäisevänä tekijänä, jos <strong>sijoitusrahastot</strong> voidaan asettaa luotettavasti keskinäiseen<br />
paremmuusjärjestykseen. Tällöin kilpailu sijoitusrahastomarkkinoilla merkitsee rahastoyhtiölle<br />
hyödykemarkkinoilta tulevaa ulkoista kuria, joka kannustaa rahastoyhtiötä<br />
toimimaan rahastosijoittajien intressien mukaisesti.<br />
Sijoitusrahastojen suosion kasvu on osaltaan lisännyt paikkansapitävien arviointimenetelmien<br />
kysyntää. Sijoitusrahastojen menestys on keskeisellä si<strong>ja</strong>lla myös sijoitusrahastojen<br />
markkinoinnissa. Esimerkiksi Yhdysvaltojen arvopaperimarkkinoiden<br />
rekisteriviranomaisen SEC:n aloitteesta on käyty keskustelua näiden tunnuslukujen<br />
sisällyttämisestä jopa osaksi sijoitusrahastojen tiedonantovelvollisuutta 36 . Osa näistä<br />
mittareista on myös tavallisten rahastosijoittajien käytettävissä. Sanomalehdet yleensä<br />
julkaisevat vähintään kerran viikossa ainakin nimellisen tuottoprosentin viimeisen<br />
12 kuukauden a<strong>ja</strong>lta tai kuluvan vuoden osalta. Talouslehdistö puolestaan julkaisee<br />
arkipäivittäin nimellisen tuottoprosentin lisäksi julkaisusta riippuen ainakin beta-kertoimen,<br />
volatiliteetin <strong>ja</strong> duraation. Lisäksi Suomen Sijoitusrahastoyhdistys julkaisee<br />
kuukausittain rahastoraporttia, jossa edellisten tunnuslukujen lisäksi sijoitusrahasto<strong>ja</strong><br />
vertaillaan Sharpen indeksin <strong>ja</strong> Jensenin alfan perusteella.<br />
Nimellistä tuottoprosenttia on käytetty perinteisesti sijoitusrahastojen menestyksellisyysvertailussa<br />
yhtenä mittarina. Etenkin rahastojen omassa markkinoinnissa nimellinen<br />
tuottoprosentti on keskeisessä asemassa. Nimellisen tuottoprosentin ongelma<br />
on, että se ei ota huomioon sijoitusrahastoon liittyvää riskiä 37 . Sen si<strong>ja</strong>an volatiliteetti<br />
eli keskihajonta <strong>ja</strong> varianssi mittaavat sijoitusrahaston tuoton heilahtelua keskiarvonsa<br />
ympärillä 38 . Mitä suurempi on sijoitusrahaston volatiliteetti, sitä suurempi<br />
sijoitusrahaston tuoton heilahtelu keskiarvonsa ympärillä on ollut 39 . Volatiliteettiin<br />
34 Rahoitustarkastuksen ohje 201.2<br />
35 Esimerkiksi Pätäri (2000), s. 142, toteaa, että "If there was no information content in past performance<br />
for likely future performance, then data collection and ex post performance evaluation would<br />
be a useless procedure form investor's viewpoint".<br />
36 Ks. SEC Release Nos. 33-7153.<br />
37 Nimellisen tuottoprosentin laskennassa on rahastosta maksettavan voitto-osuuden lisäksi sijoitusrahaston<br />
veloittamat hallinnointi- <strong>ja</strong> säilytyspalkkiot.<br />
38 Sijoituksen tuottoprosentin <strong>ja</strong> sijoituksen volatiliteettiprosentin summan <strong>ja</strong> erotuksen arvoina saadaan<br />
vaihteluväli, johon sijoitukset asettuvat n. 68 prosentin todennäköisyydellä. Vastaavasti 95 prosentin<br />
todennäköisyys saadaan, jos volatiliteetti kerrotaan kahdella. Esimerkiksi sijoitusrahaston, jonka<br />
tuotto on ollut 1 % kuukaudessa <strong>ja</strong> volatiliteetti 4 %, tuotto tulevaisuudessa 95 prosentin todennäköisyydellä<br />
on 7%:n (1%-(2x4%) <strong>ja</strong> 9%:n (1%+(2x4%) välillä. Todennäköisyydet edellyttävät kuitenkin,<br />
että tuotto noudattaa normaali<strong>ja</strong>kaumaa. Ks. Sharpe, Alexander <strong>ja</strong> Bailey (1995), s. 177.<br />
39 Yleensä volatiliteetti lasketaan päivätuottojen tai kuukausituottojen keskihajonnasta <strong>ja</strong> ilmoitetaan<br />
prosentteina vuodessa. Se ei kuitenkaan välttämättä ole pitkän aikahorisontin omaavan sijoitta<strong>ja</strong>n<br />
kannalta tarkoituksenmukainen riskimittari. Sijoitusrahaston 12 edellisen kuukauden volatiliteetti ei<br />
kerro sijoitusrahaston pitkän aikavälin riskeistä. Sekä varianssin että semivarianssin ongelmana on<br />
se, että ne olettavat sijoitusrahastojen tuotto<strong>ja</strong>kauman noudattavan normaali<strong>ja</strong>kaumaa, vaikka <strong>ja</strong>kauma<br />
on tosiasiassa vinoutunut (ks. <strong>ja</strong>kauman vinoudesta esimerkiki Sharpe (1970), s. 198).<br />
91