pdf-tiedostona - Kotikielen Seura
pdf-tiedostona - Kotikielen Seura
pdf-tiedostona - Kotikielen Seura
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
TERHO ITKONEN<br />
nilleen 'annoin miehille luotavaksi lumen'. Sekä intransitiivisen taustarakenteen<br />
subjekti että transitiivisen taustarakenteen objekti on alkuaan kai hahmotettu<br />
hallitsevan verbin objektiksi ja ilmaistu objektin sijalla: Annoin miehet<br />
~ miehiä lähteä alk. suunnilleen 'annoin miehet (miehiä) lähtemään', Annoin<br />
sinne jäädä samat miehet ~ samoja miehiä 'annoin sinne jäämään s. m.'; Annoin<br />
miesten luoda lumen ~ lunta 'annoin miehille luotavaksi lumen (lunta)'. Vrt.<br />
Setälä, SKL 30. § 6; Hakulinen, SKRK 3. p. s. 235; Ikola, Vir. 1954 s. 235;<br />
Saukkonen, Tulosijainf.rakenteiden hist. I s. 208, 213, 218—219. Tavanomainen<br />
ergatiivinen järjestelmä siis tämäkin, ja siitä oli vain lyhyt askel<br />
järjestelmään, jossa taustarakenteen subjekti ja objekti hahmotettiin pintarakenteessakin<br />
lauseenvastikkeen subjektiksi ja objektiksi ja jossa voitiin<br />
ilmaista myös eksistentiaalisuuden ja ei-eksistentiaalisuuden vastakohta.<br />
Tämän jälkeen asetelma oli samanlainen kuin nesessiivisissä lauseenvastikkeissa<br />
:<br />
a) Annoin miesten luoda lumen (rakenne trans., ei-eksist., subj. toiminnallinen)<br />
b) Annoin miehet lähteä matkalle (rakenne in trans., ei-eksist., subj. toiminnallinen)<br />
c) Annoin miehet jäädä pulaan (rakenne intrans., ei-eksist., subj. epätoiminnallinen)<br />
d) Annoin paikalle jäädä samat miehet (rakenne intrans., eksist., subj. epä<br />
toiminnallinen)<br />
2.5.3. Tästä eteenpäin näyttää kehitystä sekä nesessiivisissä että permissiivisissä<br />
lauseenvastikkeissa ohjanneen kaksi vastakkaista tasoitustendenssiä,<br />
joita molempia hallitsee pyrkimys toiminnallisen subjektin asun yhdenmukaistamiseen.<br />
Toista tendenssiä tavataan jonkin verran vanhassa kirjasuomessa:<br />
on pyritty yleistämään akkusatiivisubjekti a-tyyppisiin lauseisiin tyypin b mallin<br />
mukaan. Toinen tendenssi taas on ominainen nykymurteille, yleispuhekielelle<br />
ja kirjakielellekin: on yleistetty päinvastoin genetiivisubjekti ^-tyyppisiin lauseisiin<br />
mallin a mukaan. Näin on näissä kielimuodoissa toteutunut Lyonsin<br />
kaavailema dakotalais- ja batsbilaismallinen ergatiivisuuden ihannejärjestelmä,<br />
jossa transitiivilauseen subjekti ja intransitiivilauseen toiminnallinen<br />
subjekti ovat omassa sijassaan, intransitiivilauseen epätoiminnallinen subjekti<br />
ja transitiivilauseen objekti omassaan. Kehitys on pyrkinyt tästä pitemmällekin:<br />
genetiivisubjekti on voinut levitä myös otyyppisiin lauseisiin. Tätä tavataan<br />
jossain määrin sekä vanhassa kirjasuomessa että murteissa mutta varsinkin<br />
viime ja tämän vuosisadan kirjakielessä. Kehitys selittyy finiittisten normaalilauseiden<br />
analogiaksi — eihän niissäkään tehdä muodollista eroa toiminnallisen<br />
lausetyypin Poika tulee kotiin, Miehet lähtivät matkalle ja epätoiminnallisen<br />
lausetyypin Poika mahtuu tälle penkille, Miehet jäivät pulaan välillä.<br />
Osittain analogialähteenä ovat voineet olla myös sellaiset (nesessiiviset)<br />
52