pdf-tiedostona - Kotikielen Seura
pdf-tiedostona - Kotikielen Seura
pdf-tiedostona - Kotikielen Seura
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
TERHO ITKONEN<br />
biaalin funktio; jo muinaisranskassa se on tältä pohjalta kehittynyt ensin<br />
suomen resultatiiviverbien partitiiviobjektia muistuttavaksi objektin ilmaisimeksi<br />
(vrt. nykyransk. Us ont mange de la viande et des legutnes "he söivät lihaa<br />
ja vihanneksia') ja sitten 1300-luvulta lähtien vähitellen myös subjektin ja<br />
predikatiivin ilmaisimeksi. Ks. Ettmayer, Analytische Syntax der franz.<br />
Sprache II s. 588, 593. Subjektina se on levinnyt suomen partitiivisubjektisten<br />
lauseiden kaltaisiin intransitiivilauseisiin (esim. Des canards nageaient<br />
dans la mare 'lammikossa uiskenteli ankkoja') mutta sen lisäksi transitiivilauseisiinkin:<br />
DespSchers ornent la vallee du Rhone 'Rhonen laaksoa koristavat persikkapuut',<br />
Devant les portes, des hommes laverit les barriques 'porttien edessä pesevät<br />
(jotkut) miehet tynnyreitä'jne. Itämerensuomalaisistakin kielistä yhdessä, nim.<br />
vepsässä, partitiivisubjekti on nähtävästi myöhäisen kehityksen johdosta<br />
voinut yleistyä sellaisiin transitiivilauseisiin kuin täit söidhe pan 'täit söivät<br />
päätä', mamsidnabarihman tsapabad '(muutamat) eukot leikkaavat napanuoran',<br />
säskit söskätäs kezä 'sääsket syövät kesällä' (Kettunen, VMLT s. 50). Suomessa<br />
samoin kuin useimmissa suomen lähisukukielissä tämmöinen jatkokehitys on<br />
vähäisiä poikkeuksia lukuun ottamatta kuitenkin estynyt, ja estymisen syyksi<br />
voisi hyvin arvella tuota monesti puheena ollutta kognitiopohjaista universaalia,<br />
pyrkimystä muodollisesti erottaa toisistaan toiminnallisen ja epätoiminnallisen<br />
subjektin tekeminen. Se että muotokeinoin epätoiminnalliseksi osoitettujen<br />
lauseiden kaista on suomessa rajoittunut niin ahtaalle — siihenhän<br />
eivät mahdu kaikki epätoiminnallista tekemistä osoittavat intransitiivilauseetkaan<br />
—, on kuitenkin vietävä pikemmin kielen rakenteellisten edellytysten<br />
kuin kognitiivisten universaalien tiliin. Aiemmin tasapainoton objektin ja<br />
subjektin sijojen järjestelmä on saanut välttävän tasapainon juuri siten, että<br />
objektitapauksiin ovat rinnastuneet vain teema — reema -suhteiltaan niitä<br />
muistuttavat ja samalla epätoiminnalliset (ts. eksistentiaalilauseen) subjektitapaukset,<br />
18 muut subjektitapaukset taas jääneet aidan toiselle puolen normaalilauseisiin,<br />
joissa partitiivisubjekti on ollut mahdoton alun perin ja on yhä<br />
nykyään. 19<br />
18 Toissijaista kehittymää varmaan ovat sellaiset teema — reema -suhteiltaan nurin<br />
kääntyneet eksistentiaalilauseet, joissa partitiivisubjekti on teemana lauseen alussa:<br />
Junia kulkee molempiin suuntiin, Muutamia lehtiä on jo kellastunut, Väkeä kiiruhtaa töihin.<br />
Nähtävästi tämä lausetyyppi on syntynyt täyttämään ilmaisutarvetta: toimimaan<br />
parina sellaisille normaalilauseille kuin Junat kulkevat molempiin suuntiin, Lehdet ovat<br />
jo kellastuneet, Väki kiiruhtaa töihin. Näin on saatu temaattisessakin subjektissa ilmaistuksi<br />
epämääräisen ja määräisen paljouden vastakohta, joka tässä asemassa tavallisesti<br />
jää vaille ilmausta. Partitiivisubjektin yleiset esiintymisedellytykset hallitsevat<br />
muuten kyllä tällaisiakin lauseita; esim. transitiiviverbi (tai mikä tahansa intransitiiviverbikäänj<br />
ei tule niiden predikaattina yleensä kysymykseen.<br />
19 Jean-Luc Moreau on äskettäin (Melanges offerts a Aurelien Sauvageot s. 198—<br />
199) otaksunut, että partitiivisubjektin leviämistä transitiivisiin normaalilauseisiin on<br />
voinut jarruttaa nimenomaan pyrkimys estää syntymästä kaksiselitteisiä lauseita,<br />
sellaisia kuin * Poikia rakastaa tyttöjä, *Tyttöjä suutelee poikia (kumpi partitiivi on henkilösubjekti,<br />
kumpi objekti?). Tältä pohjalta jää kuitenkin selittämättömäksi, miksi yhtä<br />
41