perheyrit ys
perheyrit ys
perheyrit ys
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
26<br />
Oma pää<br />
– Oma pääoma<br />
Kuluvan vuoden kuuma k<strong>ys</strong>ym<strong>ys</strong> on, mistä suomelle<br />
kasvua. taloustieteen oppien mukaan<br />
hyödykkeiden ja palveluiden tuotannontekijöitä<br />
on työvoiman ja luonnonvarojen lisäksi pääoma.<br />
ilman pääomaa ei ole taloudellista toimeliaisuutta<br />
eikä talouskasvua. Pääoma on kasvun<br />
tuotannontekijä.<br />
Miten leipälajini verotus sitten kohtelee pääomaa<br />
suomessa? epätasa-arvoisesti. otetaanpa<br />
esimerkki.<br />
henkilöllä A on 100 rahaa. A:lle on tarjolla poikkeuksellisen<br />
hyvätuottoisia sijoituskohteita, joiden<br />
väliltä hän valitsee: asunto, joukkovelkakirjalaina<br />
ja serkun yrit<strong>ys</strong>. Jokaisesta sijoituksesta<br />
olisi tarjolla jopa 10 %:n vuosituotto. A pohdiskelee<br />
sijoitusta huolellisesti monelta kantilta, ja<br />
yksi niistä on verotus.<br />
Jos A sijoittaisi rahansa asuntoon, hän saisi<br />
asunnosta vuokratuottoa, josta peritään 30 %:n<br />
pääomatulovero. Käteen jäisi siis 7 rahaa. samoin<br />
käy velkapaperin kanssa.<br />
Jos A sen sijaan sijoittaisi rahansa serkkunsa<br />
yrityksen omaan pääomaan, hänestä tulisi yrityksen<br />
osakkeenomistaja ja hän saisi sijoitukselleen<br />
osinkotuottoa. silloin verojen jälkeisen<br />
tuoton laskenta on monimutkaisempaa, koska<br />
tuottoa verotetaan kahdella tasolla, ensin yhtiössä<br />
ja toiseksi omistajan kädessä. yhtiö maksaa<br />
liiketoimintansa voitosta 24,5 %:n veron ja jakaa<br />
loput osinkona. A:lle tulisi siis osinkotuloa 7,55<br />
rahaa. osittain pääoma- ja osittain ansiotulona<br />
verotettavasta osingosta peritään A:n tapauksessa<br />
30 % veroa. A:n käteen jää 5,3 rahaa. se<br />
on neljänneksen vähemmän kuin asunnosta tai<br />
velkapaperista kertyvä tuotto.<br />
A tekee vertailustaan päivänselvän johtopäätöksen<br />
ja sanoo serkulleen, että sijoitan rahani<br />
yritykseesi, mutta teen sen antamalla lainaa.<br />
Kun yrit<strong>ys</strong> maksaa lainalle korkoa, se saa vähen-<br />
tää koron verotuksessaan ja A maksaa korosta<br />
pääomatuloveron. A:lle jää tuottona 7 rahaa<br />
käteen.<br />
yksinkertaista matematiikkaa ja yhdenkertaista<br />
verotusta. toisin on oman pääoman laita. sen<br />
verotus ei ole yhdenkertaista eikä yhdenvertaista.<br />
häviö muille sijoitusmuodoille on selkeä.<br />
serkku puolestaan sanoo A:lle, että lainapääoma<br />
ei hänen yrit<strong>ys</strong>tään auta. yrityksen on<br />
nimittäin tarkoitus tehdä investointi, johon se<br />
tarvitsee A:n sijoituksen lisäksi pankkilainaa.<br />
Pankki on sanonut serkulle, että lainarahoitusta<br />
on tarjolla, jos yrityksellä on riittävän vahva oma<br />
pääoma. ei lainapääomaa ilman omaa. A:n ja<br />
serkun yrityksen tiet eivät kohtaa.<br />
tämä oli vain yksittäinen tapaus, mutta sen relevanssi<br />
on siinä, että näitä A:ita on suomessa miljoonia.<br />
rahaa suomalaisten pankkitileillä makaa<br />
lähes 85 miljardia euroa.<br />
Pankkitili on käytännössä lainapaperi, jolle<br />
pankki maksaa (lähes nolla-)korkoa. yksisilmäisesti<br />
veromonokkelin läpi katsottuna suomalaiset<br />
ovat fiksuja, kun sijoittavat rahansa kohteeseen,<br />
josta kertyvä tuotto verotetaan yhteen<br />
kertaan. siihen verotus ohjaa. isomman riskin<br />
ottamisesta palkkiona sen sijaan tulee kovempi<br />
verotus.<br />
Kun avaa toisenkin silmän, huomaa, että se raha<br />
ei päätynyt investointeihin eikä työllistämiseen.<br />
se ei tukenut kasvua lainkaan.<br />
Muistan kouluajoiltani nuorten päihteidenkäyttöä<br />
torjuvan valistuskampanjan iskulauseen<br />
”oma pää – pääoma”. tässä ajassa se sopisi hieman<br />
muunneltuna suomalaisen talouspoliittisen<br />
päätöksenteon ohjenuoraksi. Meidän päättäjiemme<br />
omasta päästä on kiinni, otetaanko<br />
meillä vakavasti oman pääoman rooli kasvun<br />
tuotannontekijänä: oma pää – oma pääoma.<br />
Simo Valtti<br />
Kirjoittaja on Perheyrit<strong>ys</strong>ten liiton<br />
veroasiantuntija.