Yhteiskunnan kokonaisturvallisuus - Maanpuolustuskurssiyhdistys
Yhteiskunnan kokonaisturvallisuus - Maanpuolustuskurssiyhdistys
Yhteiskunnan kokonaisturvallisuus - Maanpuolustuskurssiyhdistys
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Kenraali Ari Puheloinen<br />
Puolustusvoimain komentaja<br />
Puolustusvoimain<br />
komentajan tervehdys<br />
194. Maanpuolustuskurssin avajaisissa Helsingissä 20. syyskuuta 2010<br />
Herra ministeri,<br />
Arvoisat 194. Maanpuolustuskurssin<br />
osanottajat,<br />
Hyvät naiset ja herrat,<br />
Herr minister,<br />
Ärade deltagare i 194:e Försvarskursen<br />
Mina damer och herrar,<br />
Toivotan alkavan kurssin osanottajat tervetulleiksi<br />
puolustusvoimien suojiin perehtymään<br />
kokonaismaanpuolustukseen sekä yhteiskunnan<br />
kriisivalmiuksiin ja poikkeusolojen toimintojen<br />
järjestelyihin. Maanpuolustuskursseilla<br />
on vahva asema yhteiskunnassa ja pitkää<br />
ajallista kantavuutta, mistä eräänä osoituksena<br />
on kummikurssin edustajien läsnäolo tässä avajaistilaisuudessa.<br />
Arvoisat kuulijat,<br />
Puolustusvoimissa on tehty laajoja rakennemuutoksia<br />
viime vuosikymmeninä 5-10<br />
vuoden välein. 1990-luvun alussa kehitettiin<br />
johtamisjärjestelmää ja joukkorakennetta<br />
muodostamalla maa-, meri- ja ilmavoimissa aikaisempaa<br />
laajempia alueellisia kokonaisuuksia,<br />
joille pyrittiin varmistamaan suuri operatiivinen<br />
itsenäisyys ja toimintaedellytysten<br />
omavaraisuus. Seuraavan, 1990-lopussa tehdyn<br />
rakennemuutoksen painopisteenä olivat sodan<br />
ajan joukkojen kehittäminen ja asevelvollisten<br />
koulutuksen uudistus. 2000-luvun alkuvuosien<br />
rakennemuutoksissa jatkettiin koulutusorganisaation<br />
rationalisointia. Sodan ajan<br />
joukkoja vähennettiin, erityisesti maavoimissa,<br />
poistamalla kokoonpanosta puutteellisesti<br />
varustettuja ja kalustoltaan vanhentuneita<br />
yhtymiä. Viimeisimmän rakennemuutoksen,<br />
joka tuli voimaan vuoden 2008 alussa, painopiste<br />
oli johtamis- ja koulutusjärjestelmän<br />
sopeuttamisessa supistuvan sodan ajan kokoonpanon<br />
mukaiseksi. Kaikissa rakennemuutoksissa<br />
perustana ovat olleet kulloisenkin<br />
ajan vaatimukset, arviot tulevaisuudesta sekä<br />
tarpeet ja mahdollisuudet. On tärkeää tiedostaa,<br />
että vuonna 2008 voimaan tullut puolustusvoimien<br />
rakenne on tehty 350 000 sotilaan<br />
sodan ajan puolustusvoimia varten.<br />
Nyt olemme tulossa uuteen tilanteeseen.<br />
Puolustuskyvyn ylläpidon kustannuskehitys,<br />
puolustusmateriaalin laaja vanheneminen vuosikymmenen<br />
puolivälissä sekä asevelvollisten<br />
ikäluokkien pienentyminen eivät mahdollista<br />
nykyisen suuruisten puolustusvoimien ylläpitoa<br />
tulevaisuudessa. Asia ei ole uusi, sillä se<br />
tiedostettiin jo valtioneuvoston vuoden 2009<br />
turvallisuus- ja puolustuspoliittista selontekoa<br />
tehtäessä, mutta valmiutta päättää supistuksista<br />
ei silloin ollut. Päätöksiä siirrettiin eteenpäin,<br />
mikä kuitenkin edellytti puolustuksen rahoitukseen<br />
vuosittain 2 prosentin lisäystä. Tämä<br />
valtiojohdon linjaus sisältyy vuoden 2009<br />
selontekoon. Tuo 2 prosenttia on elintärkeä<br />
myös siksi, että vain sen avulla voidaan säilyttää<br />
ote kustannuspaineisiin ja muodostaa silta<br />
hallittuun muutokseen vuosikymmenen puolivälissä.<br />
Rahoituksessa voidaan tarkastella kolmea<br />
aluetta säätöjen tekemiseksi. Niitä ovat ensinnäkin<br />
puolustusmateriaalin hankinnat, toiseksi<br />
rakenteiden eli organisaatioiden ja infrastruktuurin<br />
ylläpito sekä kolmantena jokapäiväinen<br />
toiminta. Niiden kustannukset kasvavat<br />
yleistä hintatasoa jyrkemmin ja nopeammin.<br />
Ilmiö on kansainvälinen. Osa-alueiden pitää<br />
olla tasapainossa keskenään, jotta voimavaroja<br />
voidaan käyttää taloudellisesti. Puolustusmateriaalin<br />
uusintaan tarvitaan tietty summa koko<br />
maan puolustuskyvyn säilyttämiseksi. Kyse on<br />
nykyisin noin kolmanneksesta kokonaisbudjetista.<br />
Jos toiminnan ja rakenteiden kulujen<br />
kasvun annetaan jatkua tähänastisen kehityksen<br />
mukaisesti, jäisi vuosikymmenen lopulla<br />
materiaalin osuus budjetista alle 20 prosenttiin.<br />
Sellainen epätasapaino olisi syömistä tulevaisuudesta,<br />
minkä tulokset alkaisivat näkyä jo<br />
lähivuosina.<br />
Mitä sitten voimme tehdä? Materiaalibudjetin<br />
säätelymahdollisuudet ovat rajalliset, koska on<br />
turvattava varustuksen määrän lisäksi sen ajallinen<br />
uusintarytmi, jotta emme joudu asettamaan<br />
sotilaitamme tehtäviinsä puutteellisella<br />
tai auttamattomasti ikääntyneellä kalustolla.<br />
On haettava laajasti keinoja kustannustehokkuuden<br />
takaamiseksi. Emmekä selviä tästä<br />
haasteesta nyt pelkillä rakennemuutoksilla.<br />
Tarvitaan puolustusvoimien perusteellinen uudistus.<br />
Menetelmänä ei silloin voi olla vanhojen<br />
organisaatioiden ”höylääminen” ohuemmaksi<br />
tai toimintojen siirtäminen paikkakunnalta<br />
toiselle niitä osittain supistaen. Sekä toiminnat<br />
että rakenteet on uudistettava niin, että teemme<br />
työtämme tulevaisuudessa uusin tavoin ja<br />
uusituissa kokoonpanoissa. Uudistusten pitää<br />
tuoda myös pysyviä säästöjä, ja ne on pantava<br />
toimeen suurimmalta osin viimeistään vuoden<br />
2015 aikana siten, että puolustusvoimat on<br />
uudessa asennossa vuoden 2016 alusta lukien.<br />
Rahoitushaasteissamme emme voi laskea sen<br />
varaan, että mahdollinen sotilaallinen liittoutuminen<br />
ratkaisisi ne.<br />
Koska asiat ovat tässä vaiheessa vasta suunnittelupöydällä,<br />
on aikaista puhua tämän<br />
puolustusvoimauudistuksen yksityiskohdista.<br />
Joitakin työn alla olevia linjoja voidaan kuitenkin<br />
mainita. Ensinnäkin lähtökohtana on, että<br />
puolustusvoimien tehtävät eivät muutu. Puolustusperiaatteena<br />
tulee olemaan alueellinen<br />
puolustus, tosin edelleen kehiteltynä. Asevelvollisuuden<br />
toimivuus varmistetaan. Johtamisketjuja<br />
lyhennetään. Alussa mainitsemastani<br />
alueellisten kokonaisuuksien itsenäisyydestä<br />
ja omavaraisuudesta on paljolti luovuttava ja<br />
puolustuskyky siltä osin taattava muilla järjestelyillä.<br />
Tämä kehitys on alkanut jo edellisessä<br />
rakennemuutoksessa, kun sotilasläänien operatiivinen<br />
itsenäisyys on supistunut joukkojen<br />
vähentymisen sekä yhteiskunnan logistiikan<br />
ja palvelurakenteiden muutoksen myötä. Tavoitteena<br />
on myös, että hallintotyötä ei tarvitsisi<br />
tulevaisuudessa tehdä niin monella tasolla<br />
kuin tähän asti. Kehityksen eräs mahdollistaja<br />
on nykyaikaisen tietotekniikan käyttö johtamisjärjestelmissä.<br />
Kustannustehokkuutta<br />
haetaan myös kansainvälisen yhteistyön ja<br />
palvelujen tuotannon järjestelyillä. Puolustusvoimauudistus<br />
koskee sekä maa-, meri- että<br />
ilmavoimia ja johtamista sekä tukitoimintoja,<br />
käytännössä kaikkia puolustusvoimien alueita.<br />
Kun vuoden 2008 rakennemuutoksessa<br />
irrotettiin henkilöstöä kehittämistehtäviin,<br />
on nyt tärkeänä tavoitteena turvata tarvittava<br />
henkilöstö joukko-osastoissa perusyksiköiden<br />
kouluttajatehtäviin.<br />
On paikallaan korostaa, että vaikka edellisissä<br />
rakennemuutoksissa muuhun yhteiskuntaan<br />
näkyvimpiä osia ovat olleet joukko-osastojen<br />
lakkautukset, ei puolustuskyvyn ylläpito ole<br />
pelkästään supistamista. Samanaikaisesti rakennetaan<br />
uutta, jota tarvitaan tulevaisuudessa,<br />
ja jotta se olisi mahdollista, on aika ajoin<br />
purettava vanhaa. Niin on nytkin tarkoitus<br />
tehdä. Rakenteilla olevia uusia suorituskykyjä<br />
ovat helikopterit, raskaat raketinheittimet,<br />
58 59