Yhteiskunnan kokonaisturvallisuus - Maanpuolustuskurssiyhdistys
Yhteiskunnan kokonaisturvallisuus - Maanpuolustuskurssiyhdistys
Yhteiskunnan kokonaisturvallisuus - Maanpuolustuskurssiyhdistys
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
toiminut maanpuolustuksen kulmakivenä jo<br />
60 vuotta ja niiden puolustusjärjestelmät ovat<br />
tiiviisti integroituja Natoon.<br />
Asevoimien kansainvälisesti yhteistoimintakykyiset<br />
joukot ja kalusto on korvamerkattu<br />
Naton eri kokoonpanoihin ja niitä kehitetään<br />
Naton avulla. Toki on hyvä muistaa, että joukkojen<br />
käyttö edellyttää aina jäsenmaiden kansallisia<br />
päätöksiä.<br />
Tästä lähtöasetelmasta on luontevasti seurannut,<br />
että Naton standardeihin ja toimintamalleihin<br />
nojataan myös EU:n puitteissa sekä<br />
pohjoismaisessa puolustusyhteistyössä. Turhien<br />
päällekkäisyyksien luominen jo hyväksi<br />
koettuun ja operaatioissa testattuun järjestelmään<br />
ei ole järkevää. Meillä Suomessa – kuten<br />
Ruotsissakin - sovelletaan Naton menetelmiä<br />
eräänlaisena käsikirjana sotilaallisten suorituskykyjen<br />
kehittämiselle.<br />
Hyvät kuulijat,<br />
Naton uuden strategisen konseptin valmisteluja<br />
on kautta linjan leimannut elokuussa<br />
2008 puhjennut talouskriisi heijastevaikutuksineen.<br />
Tässä tilanteessa tarve EU:n ja Naton<br />
toimintojen yhteensovittamiseen on noussut<br />
esiin entistä vahvemmin.<br />
Motivaatio EU:n ja Naton välisten synergioiden<br />
hyödyntämiseen kumpuaa pääosin kolmesta<br />
tekijästä.<br />
Näistä ensimmäinen on taloudellisen tehokkuuden<br />
tavoittelu. Kaikki EU- ja Nato-maat<br />
ovat joutuneet kriittisesti arvioimaan, kuinka<br />
veroeuroja, kruunuja, puntia ja dollareita käytetään<br />
puolustukseen. Voimakas priorisointi ja<br />
vyön kiristäminen ovat todellisuutta joka puolella.<br />
Kenelläkään ei ole varaa hukata resursseja<br />
toimintojen, rakenteiden ja voimavarojen päällekkäisyyksiin.<br />
Toisena on kasvava pyrkimys käytännönläheisiin<br />
ratkaisuihin. Tähän pyritään erityisesti<br />
molemmilta organisaatioilta puuttuvissa kriittisissä<br />
suorituskyvyissä. Eurooppalaisten jäsenmaiden<br />
osalta EU ja Nato tukeutuvat hyvin<br />
pitkälle samoihin kansallisiin voimavaroihin,<br />
joten olisi kyettävä varmistamaan rajallisten<br />
resurssien mahdollisimman tehokas käyttö.<br />
Pohjoismaisen yhteistyön tavoitteet ovat<br />
samankaltaisia. Työnjako ja erikoistuminen<br />
ovat välttämättömiä tehokkuuden lisäämiseksi<br />
ja kustannuspaineiden hillitsemiseksi.<br />
Suhtaudumme siihen positiivisen avoimin<br />
mielin. Aika näyttää, mitä konkreettista tämä<br />
joukko EU- ja Nato-maita saa yhdessä aikaan.<br />
Kolmantena – eikä suinkaan vähäisenä<br />
– tekijänä on operatiivinen turvallisuus ja<br />
tehokkuus. Mitä vaativammissa olosuhteissa<br />
operaatioita toteutetaan, sitä suurempi on<br />
tarve yhteisille menettelytavoille ja yhteistyölle<br />
eri organisaatioiden kesken. Esimerkiksi<br />
Afganistanin kaltaisissa olosuhteissa yhteiset<br />
toimintamenetelmät ja yhteensopivuus ovat<br />
välttämättömyys. Niistä riippuu pitkälti myös<br />
omien joukkojemme turvallisuus. Toimintaa<br />
edesauttaisi, jos eri organisaatioiden välinen yhteistoimintakin<br />
olisi kaikilla tasoilla kitkatonta.<br />
Onneksi kentällä se on, vaikka poliittisella<br />
tasolla näin ei aina olisikaan.<br />
Puhuttaessa EU:n voimavarayhteistyöstä<br />
on huomattava, että EU:n taisteluosastoja<br />
kehitetään ja koulutetaan sekä arvioidaan ja<br />
sertifioidaan Naton standardein. Lisäksi EU:n<br />
taisteluosastot tukeutuvat pääosin Naton harjoitustoimintaan.<br />
Vaativat harjoitukset ovat<br />
Naton nopean toiminnan NRF-harjoituksia,<br />
joihin Suomikin on päättänyt osallistua. Osallistuminen<br />
parantaa valmiuksiamme kansainväliseen<br />
kriisinhallintaan ja kehittää samalla<br />
kansallista puolustuskykyämme. Tavoitteet<br />
ovat yhteneviä. Jatkossa tulee varmasti tarkasteltavaksi<br />
missä määrin Euroopan Unionin<br />
taisteluosasto- ja Naton NRF-konseptia tulisi<br />
harmonisoida. Erityisesti siinä tapauksessa,<br />
että unionin taisteluosastoja ei edelleenkään<br />
aktivoida. Talous toiminee vahvana konsulttina<br />
tässäkin.<br />
EU:n ja Naton toimintoja operaatioissa ei<br />
kuitenkaan pidä katsoa ainoastaan yhteensovittamisen<br />
näkökulmasta. Niiden pitäisi olla<br />
myös toisiaan täydentäviä. Esimerkiksi Afganistanissa<br />
toimitaan saman YK:n mandaatin<br />
nimissä. Päämäärän ollessa yhteinen on myös<br />
ponnistelujen oltava yhteisiä. EU tai Nato<br />
voivat saavuttaa Afganistanin operaatioissaan<br />
menestystä ainoastaan siinä tapauksessa, että<br />
molemmat menestyvät. Sama koskee YK:ta.<br />
Arvoisat kuulijat,<br />
Naton pääsihteeri Fogh Rasmussen totesi<br />
hiljattain talouskriisin vaikutuksia pohtiessaan,<br />
että avain Naton toiminnan tehostamiseen<br />
ei ole monikansallisten yhteishankkeiden<br />
jäädyttäminen, vaan pikemminkin niiden lisääminen.<br />
Kustannusten nousu ja puolustusmenoihin<br />
kaikkialla kohdistuvat säästöpaineet lisäävät<br />
monikansallisen yhteistyön tarvetta ja merkitystä.<br />
Sekä taloudelliset että poliittiset realiteetit<br />
puhuvat sen puolesta, että nyt jos milloinkaan<br />
on tullut aika ryhtyä sanoista tekoihin.<br />
Edellä olevasta voidaan vetää kolme keskeistä<br />
johtopäätöstä<br />
1. Ottaen huomioon talouskriisin vaikutukset<br />
puolustusmenoihin on entistä epätodennäköisempää,<br />
että EU:lle rakennettaisiin Naton<br />
kanssa päällekkäistä omaa puolustuskykyä.<br />
EU:n kriisinhallintakapasiteetin kehittämistä<br />
toki jatketaan, mikä on Suomen kannalta<br />
erittäin positiivista. Suomi tulee jatkossakin<br />
olemaan vahva EU:n puolestapuhuja ja toimii<br />
aktiivisesti EU:n kriisinhallintakyvyn parantamiseksi.<br />
2. EU–Nato-yhteistyön tiivistämiselle on<br />
selkeää tilausta. Sotilaallisten suorituskykyjen<br />
kehittämisessä on syytä tehostaa Euroopan<br />
puolustusviraston EDA:n ja Naton vastaavien<br />
toimielinten välistä yhteistyötä. Nykyistä<br />
enemmän synergiaetuja olisi varmaan löydettävissä<br />
myös EU:n ja Naton nopean toiminnan<br />
joukkojen osalta.<br />
3. Talouskriisi jälkivaikutuksineen tuo uutta<br />
konkretiaa ja realismia siihen, kuinka Lissabonin<br />
sopimuksen sisältämiä uudistuksia unionin<br />
turvallisuus- ja puolustuspolitiikassa tulkitaan.<br />
Esimerkiksi pysyvä rakenteellinen yhteistyö<br />
voi avata uusia mahdollisuuksia yhteistyölle.<br />
Toisaalta, keskinäistä avunantoa koskevaan<br />
lausekkeeseen liittyen on hyvä tiedostaa, että<br />
useimmille jäsenmaille sillä on ennen kaikkea<br />
poliittista symboliarvoa. Muualla Euroopassa<br />
ei tätä asiaa ole edes aloitettu pohtimaan sellaisella<br />
tarkkuudella, kuin mitä Suomessa ja<br />
Ruotsissa on tehty. Valtaosalle EU-maista on<br />
itsestään selvää, että niiden maanpuolustus nojaa<br />
tulevaisuudessakin Natoon.<br />
Joka tapauksessa, Suomen tulee aktiivisesti<br />
vaikuttaa sekä EU:n kehittämiseen että EU:n<br />
Naton välisen strategisen kumppanuuden tiivistämiseen.<br />
Samoin on syytä hyödyntää tarkkaan<br />
niiden avaamat mahdollisuudet. Meidän<br />
on tartuttava jokaiseen tilaisuuteen saada paras<br />
mahdollinen hyöty ulosmitattua puolustukseen<br />
käyttämistämme resursseista. Kansainvälinen<br />
yhteistyö tukee valmistautumista Suomen<br />
sotilaalliseen puolustamiseen. Korkeatasoiset<br />
kansallisen puolustuksen kyvyt puolestaan<br />
edesauttavat kansainvälistä verkottumista.<br />
Hyvät kurssilaiset,<br />
Kansainvälinen yhteistyö kasvaa halusimme<br />
sitä tai emme. Euroopan maiden julkista<br />
taloutta vaivaa kestävyysvaje. Kestävyysvaje<br />
heijastuu takuuvarmasti myös puolustukseen,<br />
niin kansalliseen kuin Natoon tai Euroopan<br />
Unioniin. Toivon teidän kurssinne pohtivan<br />
maanpuolustuksen kokonaisuutta myös<br />
talouden realiteettien näkökulmasta. Pääsette<br />
kuuntelemaan maamme johtavia asiantuntijoita<br />
ja virkamiehiä. Olkaa positiivisen<br />
kriittisiä kuulemaanne kohtaan. Haastakaa<br />
asiantuntijat. Sillä tavoin saatte parhaan<br />
mahdollisen hyödyn kurssistanne. Keskustelkaa,<br />
oppikaa ja verkottukaa. Toivotan teille<br />
kaikille erittäin antoisaa kurssia.<br />
56 Puolustusministerin puhe 194. Maanpuolustuskurssin avajaisissa 57