Yhteiskunnan kokonaisturvallisuus - Maanpuolustuskurssiyhdistys
Yhteiskunnan kokonaisturvallisuus - Maanpuolustuskurssiyhdistys
Yhteiskunnan kokonaisturvallisuus - Maanpuolustuskurssiyhdistys
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
turvataan, kun turvataan huoltovarmuutta?<br />
Sotilaallisesta näkökulmasta huoltovarmuudella<br />
tarkoitetaan maanpuolustuksen kannalta<br />
välttämättömien taloudellisten toimintojen<br />
turvaamista poikkeusoloissa. Huoltovarmuus<br />
onkin keskeinen maanpuolustuksen toiminnan<br />
mahdollistaja.<br />
Keskeisin sotilaalliseen huoltovarmuuteen<br />
liittyvä ominaispiirre on huoltovarmuuden<br />
käsitteen liittyminen usein perinteisenä<br />
pidettyyn materiaaliseen huoltovarmuuteen<br />
eli toimitusvarmuuteen. Sotilaallinen huoltovarmuus<br />
on kuitenkin laajempi käsite kuin<br />
toimitusvarmuus ja se kattaa niin teollisen<br />
osaamisen ylläpitämisen, huollon ja ylläpidon,<br />
tutkimus- ja kehitystoiminnan, laadunvarmistuksen,<br />
vientilupakäytännöt, poliittiset ja<br />
taloudelliset näkökohdat sekä valtiohallinnon<br />
ja elinkeinoelämän yhteistoiminnan.<br />
Huoltovarmuus ei ole koskaan täydellistä.<br />
Omavaraisuus on hyvä lähtökohta, mutta<br />
käytännössä mahdoton saavuttaa. Huoltovarmuuden<br />
turvaamisen reunaehtoja ovat muun<br />
muassa tavoitetila (tavoitellaanko mahdollisimman<br />
suurta omavaraisuutta, markkinaehtoista<br />
huoltovarmuutta tai keskinäisriippuvuutta),<br />
käytettävissä olevat resurssit (huoltovarmuus<br />
ei ole ilmaista) sekä poliittinen tahtotila (onko<br />
poliittista tahtoa / halua luottaa toisiin).<br />
Usein kysytään, että onko kansainvälisesti<br />
turvattu huoltovarmuus uskottavaa ja luotettavaa.<br />
Yksiselitteistä vastausta ei tähän kysymykseen<br />
ole, mutta joitakin huomioita voidaan<br />
esittää.<br />
Kansallisvaltion kannalta kansainvälisen<br />
sotilaallisen huoltovarmuuden keskeinen ehto<br />
on poliittinen tahto ja luottamus. Mikäli näitä<br />
on, niin useimmat huoltovarmuuteen liittyvät<br />
kysymykset voidaan ratkaista. Tämän rinnalla<br />
näyttelee merkittävää roolia taloudellinen sitovuus<br />
eli käytännössä onko toiminta osapuolille<br />
taloudellisesti järkevää.<br />
Kolmantena tekijänä on oikeudellinen<br />
sitovuus. Esimerkiksi onko huoltovarmuusvelvoitteen<br />
täyttämättä jättäminen jollakin<br />
tavoin sanktioitua, minkälaisia lainsäädännöllisiä<br />
ehtoja on asetettu puolustusvälineiden<br />
rajat ylittäville siirroille, tai miten jo tehtyjä<br />
toimitussopimuksia voidaan muuttaa kriisitilanteessa.<br />
Neljäs tekijä on keskinäisriippuvuuden määrä.<br />
Käytännössä kysymys on silloin siitä, onko<br />
osapuolilla valinnan varaa huoltovarmuusvelvoitteen<br />
täyttämättä jättämisessä. Viides tekijä<br />
on fyysinen sijainti. Esimerkiksi jonkin sotilaallisen<br />
järjestelmän huollon fyysisellä sijainnille<br />
on vaikutusta huoltovarmuusjärjestelyn<br />
uskottavuuteen.<br />
Lisäksi keskeistä roolia uskottavuuden kannalta<br />
näyttelevät yhteisten standardien soveltaminen,<br />
järjestelmien käytön yleisyys eri maissa<br />
ja kotimaisen teollisuuden kyky tukea huoltovarmuutta.<br />
Suomen tavoitteista<br />
Suomen sotilaallinen huoltovarmuus perustuu<br />
kotimaiseen pohjaan. Mahdollisuudet turvata<br />
maamme huoltovarmuutta pelkästään kansallisin<br />
toimenpitein ovat kuitenkin heikentyneet,<br />
sillä suhteellisesti käytettävissä oleva rahat pienenevät.<br />
Toisaalta tarve kansallisiin huoltovarmuusjärjestelyihin<br />
on myös vähentynyt, koska<br />
kansainvälistyminen antaa mahdollisuuksia<br />
hyödyntää esimerkiksi Euroopan unionin ja<br />
sen jäsenmaiden voimavaroja.<br />
Sotilaallinen huoltovarmuus on osa yhteiskunnan<br />
yleistä huoltovarmuutta. Tämä on keskeinen<br />
tavoite ja tähän pyritään muun muassa<br />
erilaisin kumppanuusjärjestelyin julkisen ja<br />
yksityisen sektorin välillä. Tässä tavoitteessa<br />
on taustalla kokonaismaanpuolustusajattelu ja<br />
yhteiskunnan elintärkeiden toimintojen turvaaminen.<br />
Tämä laaja-alainen huoltovarmuusosaaminen<br />
on tehnyt Suomesta eräänlaisen huolto-<br />
varmuusajattelun suurvallan. Syy tähän on<br />
maantieteessä. Suomi sijainti etäällä muun<br />
Euroopan teollisista keskittymistä on kannustanut<br />
kiinnittämään keskimääräistä enemmän<br />
huomiota huoltovarmuuskysymyksiin.<br />
Suomen sotilaallisen huoltovarmuuden turvaaminen<br />
koostuu useista osatekijöistä. Puolustusministeriön<br />
materiaalipoliittisessa strategiassa<br />
todetaan, että kotimainen huoltovarmuus<br />
turvataan kilpailukykyisellä ja teknisesti edistyksellisellä<br />
teollisuudella, toimivilla logistisilla<br />
järjestelmillä, ostopalveluilla sekä tehokkaalla<br />
huolto- ja korjaustoiminnalla.<br />
Kansainvälisellä yhteistyöllä tuetaan kansallista<br />
toimintaa. Huoltovarmuuden kehittäminen<br />
edellyttää kansainvälisiä sopimusjärjestelyjä,<br />
pitkäaikaista yhteistyötä niin valtio- kuin<br />
myös teollisuustasolla. Puolustusvoimille pyritään<br />
pääsääntöisesti hankkimaan materiaalia,<br />
joka on Nato-yhteensopivaa, testattua ja jo<br />
käytössä useammassa maassa.<br />
Turvallisuus- ja puolustuspoliittinen selonteko<br />
(2009) kirjaa kansainvälisen puolustusmateriaaliyhteistyön<br />
merkityksen kirkkaasti:<br />
se luo edellytyksiä sotilaalliselle avunannolle ja<br />
-vastaanottokyvylle, huoltovarmuuden turvaamiselle<br />
ja taloudellisille materiaalihankkeille<br />
sekä edistää puolustusvoimien kykyä osallistua<br />
kansainvälisiin sotilaallisiin kriisinhallintaoperaatioihin.<br />
EU:n yhteinen puolustuspolitiikka ja<br />
sotilaallinen huoltovarmuus<br />
Euroopan unioni on jäsenvaltioidensa muodostama<br />
taloudellinen ja poliittinen liitto, joka<br />
pohjautuu vapaalle liikkuvuudelle ja toimiville<br />
sisämarkkinoille. Huoltovarmuuden näkökulmasta<br />
markkinalähtöinen huoltovarmuus on<br />
hyvä lähtökohta. Kuitenkin poikkeusolojen<br />
– ja erityisesti sotilaallisten poikkeusolojen –<br />
näkökulmasta markkinalähtöinen huoltovarmuus<br />
ei ole riittävä ratkaisu.<br />
EU:ssa ei ole olemassa kaiken kattavaa huoltovarmuusjärjestelyä.<br />
On olemassa erilaisia<br />
sektorikohtaisia järjestelyitä, esimerkiksi energiaturvallisuuden<br />
alalla, joilla pyritään täydentämään<br />
markkinaehtoista huoltovarmuutta.<br />
Euroopan unioni ei ole puolustusliitto.<br />
EU:lla on kuitenkin yhteinen turvallisuus- ja<br />
puolustuspolitiikka sekä se säätelee osittain<br />
useita puolustushallintoja tukevia toimintoja,<br />
30 Aalto: Suomi ja sotilaallinen huoltovarmuus EU:ssa sekä Natossa 31