Yhteiskunnan kokonaisturvallisuus - Maanpuolustuskurssiyhdistys
Yhteiskunnan kokonaisturvallisuus - Maanpuolustuskurssiyhdistys
Yhteiskunnan kokonaisturvallisuus - Maanpuolustuskurssiyhdistys
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Viime vuosien kokemukset ovat osoittaneet,<br />
että elintärkeät toiminnot ovat monesti uhattuna<br />
paikallisesti ja alueellisesti. Jos strategian<br />
halutaan soveltuvan muille kuin valtakunnallisille<br />
uhille, strategiaa olisi hyvä kehittää niin,<br />
että sen linjauksissa erottuisi mikä vaikutus<br />
uhan laajuudella ja kestolla on toimintojen<br />
turvaamistoimissa.<br />
Varautumissuunnitelma pikkukaupungin<br />
hetkelliseen juomaveden saastumiseen on aivan<br />
erilainen kuin jos jakeluvesi saastuu koko<br />
pääkaupunkiseudulla ja jos puhdistaminen<br />
kestää kuukausia tai vuodenkin. Valtiojohdon<br />
ja ministeriöiden rooli on paljon merkittävämpi<br />
jälkimmäisen tilanteen hallinnassa.<br />
Globalisaatio ja teknologian kehitys vaikuttavat<br />
siihen, että monet ulkoiset tekijät<br />
vaikuttavat merkittävästi yhteiskuntamme<br />
elintärkeiden toimintojen sujumiseen. Monet<br />
viime vuoden tapahtumat nostivat esille uusia<br />
”uhkakuvia”. Islannissa tapahtunut tulivuorenpurkaus<br />
lamaannutti maailman lentoliikenteen.<br />
Kreikan talouden ongelmat laukaisivat<br />
eurooppalaisen rahoituskriisin, joka vakavasti<br />
uhkasi euron vakautta ja sitä kautta myös koko<br />
Euroopan taloutta. Tapahtumat ovat esimerkkejä<br />
uhista, joiden vaikutuksiin ei välttämättä<br />
ole osattu varautua.<br />
On tärkeää muistaa, että YETT-strategia ei<br />
yksin ratkaise asioita. Paperi vaatii rinnalleen<br />
ja tuekseen monia muita linjauksia, ohjeistuksia<br />
ja strategioita. Niissä pitää avata sitä, mitä<br />
operatiivisesti kunkin yhteiskunnan elintärkeän<br />
toiminnon turvaaminen tarkoittaa kullekin<br />
toimijalle. YETT-strategia ei itsessään kerro,<br />
miten paikallistason toiminta tulee järjestää,<br />
jos kuntaa koetellaan pitkäkestoisella sähkökatkoksella<br />
keskellä kylmintä talvea.<br />
YETT-strategian tueksi laadittavissa toimintaa<br />
ohjeistavissa asiakirjoissa tehtyjen<br />
linjausten toimivuuden takaamiseksi tulisi<br />
varmistaa, että ne pysyvät myös linjassa yleisten<br />
linjausten kanssa. Vastavuoroisesti YETT-<br />
strategiaa tarkistettaessa tulisi huomioida toimeenpanevien<br />
asiakirjojen kautta ilmenneitä<br />
kehitystarpeita.<br />
YETT-strategian ja sitä tukevia suunnitelmien<br />
toimivuutta on jatkuvasti arvioitava harjoitusten<br />
avulla. Näin strategiaa voidaan kehittää<br />
muulloin kuin tositilanteiden tuoman kokemuksen<br />
kautta. Harjoituksilla luodaan myös<br />
pohjaa hyvälle poikkihallinnolliselle toiminnalle<br />
sekä viranomaisten ja järjestöjen yhteistyölle.<br />
Harjoituksilla pidetään järjestöjen vapaaehtoiset<br />
motivoituna sekä saadaan realistinen kuva siitä<br />
miten järjestöt voivat tukea viranomaisia ja mitä<br />
viranomaiset heiltä odottavat. Ennen kaikkea<br />
harjoitusten avulla ja vapaaehtoistoimijoiden<br />
arkisella, jatkuvalla käytöllä jo pienemmissäkin<br />
tilanteissa luodaan ja ylläpidetään henkilösuhteita<br />
eri toimijoiden välillä.<br />
Vuosien saatossa Suomen Punainen Risti<br />
on oman toimintansa kautta oppinut, että tilanteissa,<br />
joissa toiminnan pitää olla nopeaa ja<br />
joustavaa, avainasemaan nousevat toimivat ja<br />
luotettavat kumppanuussuhteet, joita on testattu<br />
käytännössä.<br />
Valmiustoiminnalle ominaista on jatkuva<br />
suunnitelmien uudelleenarviointi ja kehitys.<br />
Lähivuosina nousee eittämättä uusia seikkoja,<br />
joiden pohjalta YETT-strategiaa tulee arvioida<br />
uudelleen. Parhaillaan ns. Hallbergin komitea<br />
pohtii valtion kriisijohtamista. Aluehallintouudistuksen<br />
vaikutukset operatiiviseen valmiustoimintaan<br />
ovat havaittavissa vasta lähivuosien<br />
aikana.<br />
On selvää, että myös tulevaisuudessa kehittämistarpeita<br />
riittää. Omalta osaltani olen erittäin<br />
iloinen siitä, että Suomen Punainen Risti<br />
sekä muut järjestöt on otettu mukaan tähän<br />
kehitystoimintaan. <strong>Yhteiskunnan</strong> elintärkeiden<br />
toimintojen turvaaminen 2010-luvulla<br />
edellyttää sitä. Näin pidämme parhaiten huolta<br />
tavallisten kansalaisten hyvinvoinnista häiriötilanteissa.<br />
Erityisasiantuntija Erkki Aalto<br />
Suomen pysyvä edustusto Euroopan unionissa sekä Suomen erityisedustusto Natossa<br />
Suomi ja sotilaallinen<br />
huoltovarmuus<br />
EU:ssa sekä Natossa<br />
lobalisaatio ja kansallisvaltioiden<br />
keskinäisriippuvuuden lisääntymi-<br />
G<br />
nen ovat jälleen ajankohtaisia aiheita.<br />
Nämä aiheuttavat haasteita myös huoltovarmuudelle,<br />
jota ei enää kyetä turvamaan<br />
ainoastaan kansallisin ratkaisuin. Myös sotilaallisen<br />
huoltovarmuuden sektorilla kansainvälinen<br />
yhteistyö on yhä keskeisempi väline<br />
huoltovarmuuden ylläpitämiseksi. Tässä kirjoituksessa<br />
esitellään EU:n ja Naton sotilaallisia<br />
huoltovarmuusjärjestelyitä sekä Suomen<br />
asemaa näissä.<br />
Yleisesti sotilaallisesta<br />
huoltovarmuudesta<br />
Puolustushallinnon näkökulmasta huoltovarmuus<br />
on jatkuvasti tärkeä aihe. Tämä on luonnollista,<br />
sillä puolustusjärjestelmien hallinnassa<br />
korostuvat pitkien elinjaksojen hallinta sekä<br />
varautuminen poikkeusoloihin.<br />
Puolustushallinto on riippuvainen muun<br />
yhteiskunnan huoltovarmuudesta ja sitä kaut-<br />
ta sotilaallista maanpuolustusta tukevasta<br />
tuotannosta ja järjestelmien ylläpidosta. Täten<br />
puolustushallinto kohtaa samat haasteet kuin<br />
muutkin yhteiskunnan eri sektorit. Näiden<br />
lisäksi puolustushallinto joutuu vastaamaan<br />
moniin puolustushallintoa koskeviin erityisiin<br />
haasteisiin.<br />
Poliittiset intressit ja valinnat, puolustusteollisuuden<br />
konsolidoituminen, kasvaneet<br />
järjestelmien kehityskustannukset, puolustusvälinemarkkinoiden<br />
pirstoutuminen, kilpailun<br />
lisääntyminen, eri puolustusvälinemarkkinoita<br />
sääntelevät oikeudelliset viitekehykset, vientilupakäytännöt,<br />
suhteellisesti pienentyvät puolustusbudjetit,<br />
kansallisvaltioiden vähentynyt<br />
kontrolli puolustusvälineteollisuuteen ja transatlanttinen<br />
kilpailu ovat esimerkkejä tekijöistä,<br />
joka vaikuttavat sotilaallisen huoltovarmuuden<br />
turvaamiseen.<br />
Mistä tekijöistä sotilaallinen huoltovarmuus<br />
koostuu? Kysymys on haastava ja se onkin<br />
hyvä kääntää muotoon, että mitä itse asiassa<br />
28 Kumpula: YETTS 2010 valmistumassa, myös järjestöjä tarvitaan<br />
29