Yhteiskunnan kokonaisturvallisuus - Maanpuolustuskurssiyhdistys
Yhteiskunnan kokonaisturvallisuus - Maanpuolustuskurssiyhdistys
Yhteiskunnan kokonaisturvallisuus - Maanpuolustuskurssiyhdistys
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
järjestä vain valtioelinten suhteita vaan on koko<br />
yhteiskunnan peruslaki. Mielestäni suuri merkitys<br />
on ollut perusoikeusuudistuksella, joka<br />
on tuonut perustuslain lähemmäksi ihmisiä ja<br />
arkisia tilanteita.<br />
Kysyisin vielä työstä, jota olet tehnyt demokratian<br />
ja laillisuusperiaatteen edistämiseksi<br />
maailmalla. Olet ollut mukana erilaisissa hankkeissa<br />
Venäjällä ja Kiinassa ja olet maininnut<br />
myös Nepalin ja Kirgisian. Kyse on ilmeisesti<br />
toiminnasta, jossa suomalaisilla on jotain<br />
annettavaa?<br />
– Vahva oikeudenmukaisuusajattelu ja<br />
kansanvaltainen perinne sekä maailman ensimmäinen<br />
yksikamarinen, nykyaikainen parlamentti<br />
antavat hyviä lähtökohtia pohtia yleismaailmallisestikin<br />
oikeusvaltion rakentamista.<br />
Olen käyttänyt monen mielestä liiankin yksinkertaista<br />
vertausta talon rakentamiseen. Ensin<br />
pitää olla vahva perusta, arvot. Sitten ovat neljä<br />
nurkkapaalua: lainalaisuus, vallanjaon tasapaino,<br />
ihmisten oikeudet ja velvollisuudet sekä<br />
neljäntenä järjestelmän toimivuus.<br />
Ei kuitenkaan riitä, että puhutaan vain periaatteista.<br />
Ehkä meillä on annettavaa monille<br />
maille siksi, että tuomme oikeusvaltion idean<br />
Kirgisia<br />
Venäjä<br />
Kiina<br />
12 Hallberg: Kokonaisturvallisuuden malli on harvinainen luottamuspääoma<br />
13<br />
Nepal<br />
lähemmäksi ihmisiä, konkretisoimme sitä ja ennen<br />
kaikkea kerromme lainalaisuuden sisällöstä<br />
ja julkisen vallan rakenteista ja toimivuudesta.<br />
Suomalainen ei voi kulkea maailmalla opettamassa.<br />
Se on tärkeää muistaa. Me vain kerromme<br />
omista kokemuksistamme tämmöisen omakotitalorakentajan,<br />
timpurin, ominaisuudessa.<br />
Tässä työssä olen omalta vähäiseltä osaltani ollut<br />
tänä vuonna auttamassa niin Nepalin kuin<br />
Kirgisiankin perustuslakiprosessissa.<br />
Saamme myönteistä vastakaikua, koska<br />
Suomi on neutraali ja pieni maa. Lisäksi meidän<br />
oma historiallinen kehityksemme idän ja<br />
lännen välissä on tehnyt meistä aika pragmaattisia.<br />
Emme olla käsitejuridiikan oppimestareita,<br />
vaan katsomme, miten asiat olisivat hoidettavissa.<br />
Ottaisin esille vielä yhden asian. Viime aikoina<br />
on puhuttu, että Suomesta voisi tulla<br />
merkittävä rauhansovittelija. Minusta kaikissa<br />
kriiseissä, rauhansovitteluissa ja jälleenrakennusprojekteissa<br />
on olennaista toimivan<br />
oikeus valtion rakentaminen. Se lähtee alhaalta<br />
ylöspäin. Siinä luotetaan siihen, että oikeus ja<br />
demokratia kulkevat käsi kädessä, mutta oikeus<br />
vähän edellä. Demokraattista järjestelmää ei<br />
synny jollei ole oikeudellista turvaa.<br />
Lopuksi voisimme puhua hieman maanpuolustuskursseista<br />
sekä Maanpuolustuskurssiyhdistyksestä<br />
ja sen 50-vuotisjuhlasta. Mikä<br />
on niiden toiminnan saldo ja tulevaisuus?<br />
– On mielenkiintoista, että maanpuolustuskurssit<br />
ovat alusta lähtien toimineet suurin piirtein<br />
samanlaisena instituutiona. Se ohjelman<br />
rakenne, jossa opettajina ovat eri alojen asiantuntijat,<br />
on osunut kerralla oikeaan. Nyt<br />
kursseja on ollut kohta kaksisataa. Noin 7500<br />
henkilöä on käynyt maanpuolustuskurssin. Kyseessä<br />
on hyvin tärkeä innovaatio, jossa kootaan<br />
yhteen eri alojen johtavia toimihenkilöitä politiikasta,<br />
taloudesta, hallinnosta ja järjestöistä.<br />
Kurssilaiset verkottuvat kurssin aikana yhteen<br />
ja kokevat, että kyseessä on yhteinen kaikkien<br />
oma juttu. Se on kokonaismaanpuolustuksen<br />
yksi parhaita tuotoksia.<br />
Kurssilaisilla on jo aloituspäivänä aika hyvä<br />
esiymmärrys siitä mistä on kyse. Kursseilta ei<br />
myöskään kieltäydytä. Entä tulevaisuudessa?<br />
– Näen kurssien roolin tärkeänä myös tulevaisuudessa,<br />
koska aina tulee uusia ikäluokkia,<br />
uusia sukupolvia. Tarvitaan yhteisen käsityksen<br />
luomista siitä, millä tavalla <strong>kokonaisturvallisuus</strong><br />
on maassa rakennettava. Maanpuolustuskurssiyhdistykseenkin<br />
liittyvät suunnilleen<br />
kaikki. Yhdistys on tärkeä foorumi ottaa esille<br />
turvallisuuspolitiikan ja koko Suomen selviytymisen<br />
kannalta olennaisia kysymyksiä. Mutta<br />
silläkin on haasteensa. Myös siellä tarvittaisiin<br />
etunoja-asentoa. Pitäisi suunnata katse tulevaisuuteen<br />
ja miettiä, miten yhdistys tavoittaisi<br />
yhä enemmän nuoria.<br />
Viimeisissä mielipidemittauksissa on huomattu,<br />
että meillä alkaa tapahtua eriytymistä iän<br />
mukaan suhtautumisessa puolustusvoimiin,<br />
kansalliseen turvallisuuteen ja maanpuolustukseen.<br />
Miten tähän pitäisi reagoida?<br />
– Olen huomannut saman. Nuoria eivät<br />
nämä asiat aina kiinnosta, ja vanha kaarti<br />
katsoo taaksepäin ja muistelee menneitä. Yhdistyksen<br />
jäsenet ovat erittäin kiinnostuneita<br />
ajankohtaisista asioista. Saamme helposti<br />
koolle lähes 700 kokenutta jäsentä. Miten<br />
saisimme kerrotuksi, että tämä on tärkeä juttu<br />
myös nuoremmille.<br />
Nuorten mukana ratkeavat myös turvallisuuden<br />
ja varautumisen peruskysymykset.<br />
Siksi on kannettava huolta siitä, että näiden<br />
asioiden merkitys Suomen pärjäämiselle ja<br />
ihmisten hyvinvoinnille ymmärretään myös<br />
tulevaisuudessa.<br />
Haastattelija: Jyrki Iivonen