Yhteiskunnan kokonaisturvallisuus - Maanpuolustuskurssiyhdistys
Yhteiskunnan kokonaisturvallisuus - Maanpuolustuskurssiyhdistys
Yhteiskunnan kokonaisturvallisuus - Maanpuolustuskurssiyhdistys
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
selonteko vanhentui jo ennen ilmestymistään<br />
syyskuun 11. päivän tapahtumien vuoksi.<br />
– Kuten edellä sanoin, pidän selontekojärjestelmää<br />
tärkeinä kansanvaltaisen kehityksen<br />
kannalta. Silti ei saa olla järjestelmän<br />
vanki. Jos tulee käytännön tarpeita, pitää olla<br />
mahdollisuuksia päivityksiin useamminkin.<br />
On tärkeää, että selonteot vastaavat todellisuutta.<br />
Sama koskee YETT-strategiaa. Ajankohtaiset<br />
uhkat saadaan kyllä käsiteltyä. Nyt esimerkiksi<br />
esillä ovat mm. sähköhuolto, tietojärjestelmät<br />
ja kuljetuslogistiikka. Ne ovat juuri<br />
niitä aloja, joissa aivan viime aikoina on ollut<br />
ongelmia. Uhkamallit ovat olennaisia varautumisen<br />
kannalta, ne ohjaavat varautumisen<br />
rakentamista, mutta ne eivät voi olla koskaan<br />
tyhjentäviä. Aina nousee esiin jotain yllättävää,<br />
mutta se tarkoittaa oikeastaan vain sitä, että<br />
pitää olla valmiutta sellaisiinkin uhkamalleihin,<br />
joita ei ole voinut edes harjoitella.<br />
Tarkoittaako tämä sitä, että strategia ei ole<br />
yksityiskohtainen toimintaopas vaan yleisohje<br />
siitä, miten toimitaan, olipa tilanne miten<br />
haastava tahansa?<br />
– Siihen tapaan ajattelisin. <strong>Yhteiskunnan</strong><br />
elintärkeiden toimintojen turvaaminen<br />
(YETT-strategia) ja uhkamallien rakentelu antaa<br />
pohjan varautumiselle. Se ei sisällä valmiita<br />
vastauksia, mutta on tärkeä ohjausasiakirja,<br />
jonka perusteella tiedetään suunnilleen, minkä<br />
tyyppisiä mahdolliset uhkat voivat olla.<br />
Vastaavia varautumisen strategioita löytyy<br />
muistakin maista. Niitä on laadittu suurten<br />
kriisien jälkeen. Englannissa esiintyi suu- ja<br />
sorkkatautia, Katrina aiheutti suuret tuhot<br />
Yhdysvalloissa, on ollut terrori-iskuja ja<br />
muuta. Ne ovat tullessaan aina yllätyksiä.<br />
Kaikkein tärkeintä on yhteistyö, verkostojen<br />
ja yhteistyömahdollisuuksien rakentaminen<br />
ennalta. Kun jotain tapahtuu, tiedetään mihin<br />
otetaan yhteyttä ja millä tavalla yhteistyö toimii.<br />
Ja se onkin koko varautumisen ydin, että<br />
hiotaan yhteistoiminnan muotoja. Kriisi voi<br />
olla esimerkiksi liikenneministeriön hallinnonalalla,<br />
viestintäliikennettä koskeva tai vastaava.<br />
Silloin TPAK:in sihteeristö antaa tukea<br />
ja apua sinne. Jos kyseessä taas on esimerkiksi<br />
maa- ja metsätaloustalousministeriön vastuulle<br />
kuuluva suu- ja sorkkatautitapaus, tukea ohjataan<br />
sinne.<br />
On tärkeää, että ei hämärretä eri viranomaisten<br />
vastuiden rajoja, vaan lisätään niiden välistä<br />
yhteistyötä. Ja siihen on sitten mahdollista<br />
kehittää yhteistyökanavana toimivaa yhteistä<br />
sihteeristöä, joka kulloinkin auttaa ja tukee sitä<br />
tahoa, missä vastuu ja hätä on suurin.<br />
Puolustushallinnolle on määritetty kolme perustehtävää,<br />
joista yksi on siviiliyhteiskunnan<br />
tukeminen. Jos katsot ulkopuolisena puolustushallinnon<br />
tätä roolia, miten se on mielestäsi<br />
onnistunut yhteiskunnan tukitehtävässä?<br />
– Ensimmäinen mieleen tuleva ajatus on, että<br />
puolustusvoimat nauttii suurta luottamusta<br />
suomalaisten keskuudessa. Korkea maanpuolustushenki<br />
kääntöpuolena edellyttää, että<br />
puolustusvoimat uudistuu yhteiskunnan mukana.<br />
Sotilaallisen maanpuolustuksen kova<br />
ydin on tietysti päätehtävä ja säilyy sellaisena.<br />
Mutta kansainvälinen kriisinhallinta ja<br />
yhteiskunnan tukeminen ovat myös tärkeitä.<br />
Puolustusvoimilla on virka-aputehtävissä suuri<br />
merkitys. Yksi mieleeni tuleva esimerkki on<br />
merellinen yhteistyö Itämeren suojelukysymyksissä<br />
ja öljyntorjunnassa.<br />
Kun jollain sektorilla tarvitaan apua, pitää<br />
olla valmius antaa sitä ja ottaa vastaan. Tällä<br />
tavalla järjestelmä toimii. Se ei toimi puolustushallinnon<br />
omana aktiviteettina vaan<br />
siten, että ollaan tarvittaessa käytettävissä.<br />
Mielestäni puolustushallinto on tässä hyvin<br />
onnistunut.<br />
On syytä korostaa myös puolustusvoimien<br />
puolueettomuutta irrallaan puoluepolitiikasta.<br />
Puolustusvoimien tulee tukea lojaalisti valtiojohdon<br />
ja laillisen esivallan hankkeita. Suomessa<br />
näin on ollut. Maailmalla on paljon maita,<br />
joissa armeijan mukana heiluu valtion vakaus<br />
tai epävakaus.<br />
Haluaisin tässä yhteydessä sanoa muutaman<br />
sanan yleisestä asevelvollisuudesta. Kokonaismaanpuolustuksen<br />
ja puolustusvoimien kansallinen<br />
voimavara on, että meillä ei ole palkka-armeijaa<br />
vaan järjestelmämme perustuu yleiseen<br />
asevelvollisuuteen. Se on meidän suomalaisten<br />
oma instituutio, mistä tullaan taas takaisin<br />
keskustelumme luottamuspääomakysymykseen.<br />
Sosiaaliseen pääomaan liittyy sekin, että<br />
pitää ymmärtää puolustusvoimien muut tehtävät.<br />
Kyse ei ole vain sotilaallisen valmiuden<br />
ylläpidosta vaan myös kansallisesta kasvatustehtävästä.<br />
Yleinen asevelvollisuus kuuluu<br />
niihin sosiaalista pääomaa kasvattaviin tekijöihin,<br />
joita ei pidä arvioida vain taloudellisin<br />
mittarein.<br />
On tärkeää, että myös elinkeinoelämä on mukana<br />
varautumisessa Miten hyvin se on mielestäsi<br />
ottanut oman roolinsa siinä?<br />
– Huoltovarmuus on aivan olennaista varautumisen<br />
kannalta ja perustuu hyvin suurelta<br />
osalta elinkeinoelämän vapaaehtoisuuteen<br />
olla mukana eri pooleissa ja tehdä yhteistyötä<br />
valtiovallan kanssa. Kansainvälistyneessä globaalissa<br />
markkinataloudessa elinkeinoelämän<br />
rooli on koko ajan tärkeämpi myös tilannekuvan<br />
luomisen kannalta. Minusta on tärkeätä,<br />
että tätä yhteistoimintaa katsotaan hyvin avoimessa<br />
hengessä elinkeinoelämän ja järjestöjen<br />
kanssa.<br />
Pitäisikö puhua jotain myös perustuslakiuudistuksesta?<br />
Sehän on viime kädessä kuitenkin<br />
poliittinen kysymys?<br />
– Perustuslakiasioita on tarkasteltava rauhallisesti<br />
ja pitkällä tähtäimellä. Hallitusmuoto,<br />
joka valtiomuotokiistojen jälkeen saatiin<br />
säädetyksi, kesti pääpiirteissään muuttamattomana<br />
viime vuosikymmeniin asti. Samalla<br />
on nähty pitkä kehityskaari, jonka aikana presidentinvallan<br />
ja parlamentarismin jännite on<br />
purkautunut. Viime vuosina parlamentarismia<br />
on johdonmukaisesti vahvistettu. Presidentin<br />
valtaoikeuksia karsittiin nimenomaan Mauno<br />
Koiviston presidenttikaudella. Tällä hetkellä<br />
on kyse suhteellisen vähäisistä muutoksista,<br />
jotka hyvin jatkavat aikaisempaa kehityslinjaa.<br />
Samoin on muistettava, että perustuslaki ei<br />
10 Hallberg: Kokonaisturvallisuuden malli on harvinainen luottamuspääoma 11