Kaavaselostus
Kaavaselostus
Kaavaselostus
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
KANGASNIEMI<br />
6.8.2006<br />
KANGASNIEMEN KUNTA<br />
KANGASNIEMEN TAAJAMAN<br />
OSAYLEISKAAVASELOSTUS
17951<br />
KANGASNIEMEN KUNTA<br />
Kangasniemen taajaman osayleiskaavaselostus<br />
KANGASNIEMEN KUNTA<br />
KANGASNIEMEN TAAJAMAN OSAYLEISKAAVASELOSTUS<br />
6.8.2006<br />
1 PERUS- JA TUNNISTETIEDOT<br />
1.1 Tunnistetiedot<br />
Kangasniemen taajaman osayleiskaavanselostus, joka koskee 6. päivänä elokuuta<br />
2006 päivättyä kaavakarttaa, johon tehty muutokset 08.01.2007.<br />
Osayleiskaava koskee:<br />
Kangasniemen kunnan kuntakeskuksen ympäristöä. Osayleiskaavan oikeusvaikutteinen<br />
osa koskee asemakaavoitettavan taajaman ulkopuolisia ranta-alueita.<br />
Osayleiskaavan on laatinut Insinööritoimisto Paavo Ristola Oy, Terveystie 2, 15870<br />
Hollola, puh (03) 52 351<br />
Vireilletulo<br />
Kaavoitus on käynnistetty Kangasniemen kunnan kaavoitusohjelman 2004 mukaisesti.<br />
Alueen yleiskaavoituksen käynnistämisestä on ilmoitettu paikallislehdessä ja kunnan<br />
ilmoitustaululla sekä kaavoituskatsauksen yhteydessä.<br />
Kunnanvaltuuston hyväksyminen<br />
Kunnanvaltuusto on hyväksynyt osayleiskaavan 22.1.2007.<br />
1.2 Kaava-alueen sijainti<br />
Suunnittelualue sijaitsee Kangasniemen kuntakeskuksen ympärillä. Pohjoisessa<br />
kaava-alue ulottuu Ruoveden Syvälahteen sekä Emäpaju järveen. Etelässä alue<br />
ulottuu noin kilometrin Ruoveden Pullinlahdesta etelään. Kaava-alueeseen kuuluvia<br />
vesistöjä ovat Säynätlampi, Pätkönlampi, Hanhilampi, Emäpaju, Kotajärvi sekä Ruoveden<br />
rannat kuntakeskuksen ympärillä. Osayleiskaava-alueen pinta-ala on noin 45<br />
neliökilometriä (LIITE 2). Osayleiskaavan oikeusvaikutteisen osan pinta-ala on 7,6<br />
km2 .<br />
1.3 Kangasniemen osayleiskaavan tarkoitus<br />
Osayleiskaavoituksen tarkoituksena on päivittää vuonna 1994 hyväksytty kirkonkylän<br />
osayleiskaava ja tehdä siitä osoitettujen ranta-alueiden osalta oikeusvaikutteinen.<br />
Samalla tarkistetaan voimassa olevien asemakaavojen toteutuminen ja sekä<br />
arvioidaan niiden tarkoituksenmukaisuutta. Osayleiskaavan tarkoituksena on liittää<br />
yhteen suunnitelmaan suunnittelualueen nykyinen maankäyttö sekä järjestää kaavalla<br />
Kangasniemen kuntakeskuksen ympärillä tarvittavat tulevat toiminnot.<br />
1
Sisällysluettelo<br />
KANGASNIEMEN KUNTA<br />
Kangasniemen taajaman osayleiskaavaselostus<br />
1 PERUS- JA TUNNISTETIEDOT ..................................................................................................................... 1<br />
1.1 Tunnistetiedot .........................................................................................................................................1<br />
1.2 Kaava-alueen sijainti ..............................................................................................................................1<br />
1.3 Kangasniemen osayleiskaavan tarkoitus ..............................................................................................1<br />
1.4 Selostuksen liiteasiakirjat .......................................................................................................................3<br />
1.5 Kaavan liiteselvitykset ............................................................................................................................3<br />
1.6 Kaavaa koskevat muut asiakirjat, taustaselvitykset ja lähdemateriaali .................................................3<br />
2 TIIVISTELMÄ ................................................................................................................................................. 4<br />
2.1 Kaavaprosessin vaiheet .........................................................................................................................4<br />
2.2 Osayleiskaava ........................................................................................................................................4<br />
2.3 Toteuttaminen ........................................................................................................................................4<br />
3 SELVITYS SUUNNITTELUALUEEN OLOISTA .............................................................................................. 5<br />
3.1 Luonnonympäristö .................................................................................................................................5<br />
3.2 Rakennettu ympäristö ............................................................................................................................5<br />
3.2.1 Taajamakuva ..................................................................................................................................5<br />
3.2.2 Liikenne (katu- ja liikennealueet) ...................................................................................................6<br />
3.2.3 Rakennettu kulttuuriympäristö ja muinaismuistot .........................................................................7<br />
3.2.4 Tekninen huolto ja erityistoiminnat ................................................................................................7<br />
3.3 Asuminen, väestön rakenne ja kehitys ..................................................................................................7<br />
3.4 Palvelut ...................................................................................................................................................8<br />
3.5 Työpaikat ja elinkeinotoiminta ...............................................................................................................8<br />
3.6 Virkistys ..................................................................................................................................................9<br />
3.7 Ympäristönsuojelu ja ympäristöhäiriöt ..................................................................................................9<br />
3.8 Sosiaalinen ympäristö ...........................................................................................................................9<br />
3.9 Maanomistus .......................................................................................................................................10<br />
3.11 Kaava-aluetta koskevat suunnitelmat, päätökset ja selvitykset ........................................................10<br />
3.11.1 Seutukaava ...............................................................................................................................10<br />
3.11.2 Yleiskaava .................................................................................................................................11<br />
3.11.3 Voimassa olevat asemakaavat ..................................................................................................11<br />
3.11.4 Vireillä olevat asemakaavat .......................................................................................................12<br />
3.11.5 Rantakaavat ...............................................................................................................................12<br />
3.11.6 Rakennusjärjestys .....................................................................................................................12<br />
3.11.7 Pohjakartta .................................................................................................................................12<br />
3.11.8 Rakennuskiellot .........................................................................................................................12<br />
3.11.9 Suojelupäätökset .......................................................................................................................12<br />
3.11.10 Muut aluetta koskevat päätökset, suunnitelmat ja ohjelmat ...................................................12<br />
3.11.11 Lähiympäristön kaavatilanne ja suunnitelmat .........................................................................13<br />
3.11.12 Alueelle lähtökohtavaiheessa tehdyt tai aikaisemmat selvitykset, mm inventoinnit ...............13<br />
4 OSAYLEISKAAVAN SUUNNITTELUN VAIHEET .........................................................................................15<br />
4.1 Osayleiskaavan suunnittelun tarve ......................................................................................................15<br />
4.2 Suunnittelun käynnistäminen ja sitä koskevat päätökset ...................................................................15<br />
4.3 Osallistuminen ja yhteistyö ..................................................................................................................15<br />
4.4 Osayleiskaavan tavoitteet ....................................................................................................................15<br />
4.4.1 Lähtökohta-aineiston antamat tavoitteet .....................................................................................15<br />
4.4.2 Osayleiskaavan laadulliset tavoitteet ..........................................................................................16<br />
4.5 Osayleiskaavaa ehdotukseen 6.8.2006 tehdyt muutokset .................................................................16<br />
4.5.1 Viranomaisten lausunnot .............................................................................................................16<br />
5 OSAYLEISKAAVAN KUVAUS ...................................................................................................................... 18<br />
5.1 Kaavan rakenne ...................................................................................................................................18<br />
5.1.1 Taajama-alueen yleiskaavoitus ....................................................................................................18<br />
5.1.2 Ranta-alueen yleiskaavoitus ........................................................................................................18<br />
5.1.3 Palvelut ........................................................................................................................................18<br />
5.2 Aluevaraukset ......................................................................................................................................19<br />
5.2.1 Korttelialueet ................................................................................................................................19<br />
5.2.2 Muut alueet ..................................................................................................................................24<br />
5.3 Kaavan vaikutukset ..............................................................................................................................24<br />
5.3.1 Asemakaavoitukseen ja taajama rakenteeseen kohdistuvat vaikutukset ...................................25<br />
2
KANGASNIEMEN KUNTA<br />
Kangasniemen taajaman osayleiskaavaselostus<br />
5.3.2 Taloudelliset vaikutukset ..............................................................................................................25<br />
5.3.3 Liikenteelliset vaikutukset ............................................................................................................26<br />
5.3.4 Vaikutukset luonnonympäristöön ja maisemaan. .......................................................................26<br />
5.3.5 Vaikutukset virkistykseen .............................................................................................................26<br />
5.3.6 Vaikutukset kulttuuri- ja rakennushistoriallisiin kohteisiin ...........................................................26<br />
5.3.7 Vaikutukset pinta- ja pohjavesiin .................................................................................................27<br />
5.4 Ympäristön häiriötekijät .......................................................................................................................27<br />
5.5 Kaavamerkinnät ja määräykset ...........................................................................................................27<br />
6 OSAYLEISKAAVAN TOTEUTUS ................................................................................................................. 33<br />
6.1 Toteuttaminen ja ajoitus .......................................................................................................................33<br />
1.4 Selostuksen liiteasiakirjat<br />
1. Osallistumis- ja arviointisuunnitelma<br />
2. Kaava-alue<br />
3. Vesistöjenkorkeus<br />
4. Pienet saaret<br />
5. Tienumerokartta<br />
6. Liikennemäärät<br />
7. Verkostot<br />
8. Asumisen keskittyminen<br />
9. Maanomistus<br />
10. Ote aiemmasta valtuuston hyväksymästä yleiskaavasta<br />
11. Asemakaava<br />
12. Liikenneturvallisuuden toimenpiteet<br />
13. Oikeusvaikutteiset ja mitoitettavat alueet<br />
14. Mitoitusperusteet<br />
15. Rakennusoikeudet<br />
16. Teollisuusalueet<br />
17. Kulttuurihistoria- ja luontokohteita koskevat kaavamääräykset<br />
18. Asemakaavojen laajennusalueet<br />
SELOSTUKSEEN KUULUU OSAYLEISKAAVAKARTTA MERKINTÖINEEN JA<br />
MÄÄRÄYKSINEEN<br />
1.5 Kaavan liiteselvitykset<br />
1. Kuntakeskuksen osayleiskaavan luontoselvitys<br />
2. Kuntakeskuksen osayleiskaavan kulttuurihistoriallinen inventointi<br />
3. Rakennusoikeuslaskelma<br />
1.6 Kaavaa koskevat muut asiakirjat, taustaselvitykset ja lähdemateriaali<br />
Karttalupa: © Maanmittaustoimisto 3/MYY/06<br />
Taustaselvitykset<br />
4. Lapaskankaan teollisuusalueen maaperäselvitys<br />
5. Kangasniemen keskustaajaman osayleiskaava-alueen inventointi.<br />
Museovirasto, arkeologian osasto, 2004.<br />
6. Valtatie 13 Jyväskylä - Mikkeli yhteysvälin kehittämisselvitys. Tiehallinto,<br />
Kouvola 2003<br />
7. Kangasniemen liikenneturvallisuussuunnitelma. Tiehallinto, Kangasniemi<br />
2005<br />
8. Kangasniemen taajaman kaava-alueen yleistenteiden parantaminen,<br />
Tarveselvitys, Mikkeli 1999<br />
3
KANGASNIEMEN KUNTA<br />
Kangasniemen taajaman osayleiskaavaselostus<br />
2 TIIVISTELMÄ<br />
2.1 Kaavaprosessin vaiheet<br />
Aloituskokous: Kangasniemen kunnantalolla 1.6.2004<br />
Suunnittelukokous 1: Kangasniemen kunnantalolla 19.11.2004<br />
Viranomaisneuvottelu 1: E-S ymp.keskus 13.12.2004<br />
Suunnittelukokous 2: Kangasniemen kunnantalolla 1.9.2005<br />
Suunnittelukokous 3: E-S ymp.keskus 16.11.2005<br />
Viranomaisneuvottelu 2: E-S ymp.keskus 1.2.2006<br />
Viranomaistyöneuvottelu: E-S ymp.keskus 13.12.2006<br />
2.2 Osayleiskaava<br />
Osayleiskaavalla luodaan edellytykset Kangasniemen kirkonkylän kehitykselle, selkeytetään<br />
alueen maankäyttöä, edistetään liikenteen toimivuutta ja turvallisuutta,<br />
lasketaan rantarakennusoikeudet suunnittelualueen taajaman ulkopuolisille ranta-alueille<br />
ja nivotaan yhteen alueen maankäyttöön liittyviä suunnitelmia. Kaavan<br />
avulla suojellaan myös arvokkaita luonto-, maisema- ja kulttuurihistoriakohteita sekä<br />
turvataan virkistyskäyttömahdollisuuksia tulevaisuudessa.<br />
2.3 Toteuttaminen<br />
Yleiskaava vahvistuu oikeusvaikutteisena ainoastaan rannanmitoitusvyöhykkeellä.<br />
Näillä alueilla on laskettu rantojen rakennusoikeus ja näin ollen yleiskaava oikeuttaa<br />
suoraan rakennuslupaan uusien rakennuspaikkojen osalta. Rannan mitoitusvyöhykkeen<br />
ulkopuolella yleiskaava toimii ohjeellisena, eikä sillä ole oikeusvaikutusta.<br />
Nämä alueet tullaan asemakaavoittamaan kaavoitusohjelman mukaisesti. Toteuttamisaikatauluun<br />
vaikuttavat kunnan intressit toteuttaa uusia asuinalueita sekä lähinnä<br />
teollisuus ja palvelutoimintojen kysyntä alueella.<br />
4
KANGASNIEMEN KUNTA<br />
Kangasniemen taajaman osayleiskaavaselostus<br />
3 SELVITYS SUUNNITTELUALUEEN OLOISTA<br />
Kangasniemen keskustaajama sijaitsee luonnonkauniiden vesistöjen ympäröimänä<br />
Mikkelin ja Jyväskylän välissä 13 tien eteläpuolella. Kangasniemen keskustaajaman<br />
luonne muuttuu kesäisin, sillä asukasluku kaksinkertaistuu mökkiläisten saapuessa,<br />
jolloin alueen matkailuyritystoiminta vilkastuu. Kesäisin järjestetään myös paljon<br />
erilaisia kesätapahtumia. Taajaman palvelut ovat asettuneet tiiviisti ydintaajamaan.<br />
Kangasniemen tori sijaitsee Puulan rannalla, jonka lähistöllä on kesäisin hyvin hoidettu<br />
puistoalue.<br />
3.1 Luonnonympäristö<br />
Kaava-alue on taajaman lähialuetta, jossa luontoarvoiltaan arvokkaimmat kohteet<br />
ovat Pätkönlammen ja Leppäselän lintuvesialueet. Aivan keskustaajama-alueen<br />
läheisyydessä on arvokkaita reheviä matalia lintuvesiä sekä puroja, jotka toimivat<br />
ekologisina yhdysreitteinä luonnon monimuotoisuutta lisäten. Vesistöjen korkeuserot<br />
ovat melko pieniä (LIITE 3).<br />
Puulaveden pohjoisosa on taajaman lähialueena melko tiheästi rakennettua ja vilkkaasti<br />
liikennöityä vesistöä, josta ei juuri enää löydy laajempaa yhtenäistä luonnontilaista<br />
aluetta. Suurin osa saaristakin on jo rakennettuja. Kaava-alueen pohjoisosan<br />
vielä rakentamattomilla rannoilla onkin tärkeä merkitys virkistyskäytön ja eläimistön<br />
elinympäristönä.<br />
Suunnittelualueelta on tehty erillinen luontoselvitys. (Insinööritoimisto Paavo Ristola<br />
Oy 2005). Inventoinnissa esiin tulleet säilytettävät luontokohteet ovat pienialaisia ja<br />
paikallisesti merkittäviä.<br />
3.2 Rakennettu ympäristö<br />
3.2.1 Taajamakuva<br />
Erityispiirteen taajamakuvaan tuo vesistöjen läheisyys sekä tiivis taajamarakenne.<br />
Päivittäin tarvittavat palvelut ovat keskittyneet ydinkeskustaan. Kangasniemen keskustaajamassa<br />
on useita nähtävyyksiä, jotka luovat taajamakuvaan varsinkin kesäisin<br />
oman erityisen sävynsä. Pirtin perinnepuisto sataman läheisyydessä on eräs<br />
näistä kohteista, josta Kangasniemi erityisesti muistetaan.<br />
Kangasniemen taajaman ympäristössä sijaitsevat pienet alle hehtaarin kokoiset<br />
saaret lomarakennuksineen muodostavat alueelle erityisen ominaispiirteen. Jopa<br />
alle 2000 m2 saarissa on lomarakennuksia erillisine saunoineen. Rakennusten ikä<br />
ja kunto vaihtelee merkittävästi. Suuriosa rakennuksista on melko aktiivisessa käytössä<br />
kesäisin, sillä niitä on huollettu ja ne ovat asutun näköisiä. Saarten jätevesihuolto<br />
tulee olemaan ongelmallista saarten pienen kokonsa johdosta. Saaret ovat<br />
maaperältään kivisiä ja kallioisia, joka myös vaikeuttaa jätevesihuollon toteuttamista.<br />
Taajama-alueen lähiympäristössä rakennettuja alle hehtaarinkokoisia saaria on<br />
25 kpl ja näissä lomarakennuksia 37 kpl, alle 2 000 m2 saarissa alueella on 15<br />
lomarakennusta (LIITE 4).<br />
5
KANGASNIEMEN KUNTA<br />
Kangasniemen taajaman osayleiskaavaselostus<br />
Kuva 2.1. Tyypillinen esimerkki pienestä rakennetusta saaresta<br />
3.2.2 Liikenne (katu- ja liikennealueet)<br />
Kangasniemen kunta keskus on noin 1,7 kilometriä etelään valtatie 13:sta. Mikkelin<br />
ja Jyväskylän välinen liikenne ei näin ollen kuormita kuntakeskusta. Suurimmat toteutuneet<br />
teollisuusalueet sijaitsevat liikenteellisesti edullisesti valtatie 13 varressa<br />
(LIITE 5).<br />
Tiehallinto on laatinut yhteysvälin Jyväskylä - Mikkeli kehittämisselvitystä. Selvityksen<br />
mukaan valtatie 13 pitkin kulkee huomattava osa itäisen Suomen sekä myös<br />
Venäjän tavara ja raaka-ainekuljetuksista. Väli Jyväskylästä Mikkeliin on kuitenkin<br />
liikennemääriltä pieni verrattuna muuhun runkoverkkoon.<br />
Tiehallinto on selvittänyt suunnittelualueen liikennemääriä (LIITE 6). Nykyisin valtatie<br />
13 liikennemäärä on noin 2 000 ajoneuvoa vuorokaudessa, josta noin 11 % on<br />
raskasta liikennettä. Liikenne ennusteen (”Pääteiden liikennevirrat ja linkkikohtaiset<br />
liikenne-ennusteet”) mukaan vuoteen 2030 mennessä kevyt ajoneuvoliikenne kasvaa<br />
10-15 % ja raskasliikenne noin 40 %.<br />
Kaakkois-Suomen tiepiirin tarveselvityksessä on esitetty kevyen liikenteen yhteystarvetta<br />
välille Salmenkylä-Vuojalahti. Kevyen liikenteen väylän ensisijaisena tarpeena<br />
on yhteys tulevalle Golfkenttä alueelle. Nykyisin Valtien 13 tienalitus menee<br />
Pieksämäentien ja Jyväskyläntien risteyksestä 400 metriä Jyväskylään päin. Väylä<br />
ei kuitenkaan jatku toimivana valtatien 13 pohjoispuolelle, koska alitusta ei ole viimeistelty.<br />
6
KANGASNIEMEN KUNTA<br />
Kangasniemen taajaman osayleiskaavaselostus<br />
Kuva 2.2. Kevyenliikenteen alitus Lapaskankaalle<br />
Kevyen liikenteen yhteystarvetta on myös Jyväskylään päin Lapaskankaan teollisuusalueelle.<br />
Otto Mannisentien linjausta museon nurkalla on kaavailtu tiehallinnon<br />
suunnitelmissa T-liittymäksi vanhan tiepohjan mukaisesti.<br />
3.2.3 Rakennettu kulttuuriympäristö ja muinaismuistot<br />
Taajama-alueella on useita kulttuuriympäristön kannalta arvokkaita rakennettuja<br />
kohteita sekä kokonaisuudeltaan yhtenäisinä säilyneitä pientaloalueita. Etenkin kirkonmäellä<br />
ja lähiympäristössä on säilynyt taajaman vanhaa rakennuskantaa. Taajaman<br />
lähiympäristössä on yhtenäisinä kokonaisuuksina säilyneitä maatilan pihapiirejä.<br />
Alueelta on tehty erillinen kulttuurihistoriaselvitys, jossa on kuvattu kohteet<br />
yksityiskohtaisesti. (Insinööritoimisto Paavo Ristola Oy 2005). Museovirasto on tehnyt<br />
alueelta arkeologisen inventoinnin.<br />
3.2.4 Tekninen huolto ja erityistoiminnat<br />
Kangasniemen kunnallisteknisen verkoston laajuus on miltei sama kuin asemakaava-alueen<br />
(LIITE 6). Säynätlammen koillispuolisille asemakaavan mukaisille<br />
rakennuspaikoille ei ole rakennettu viemäröintiä. Salmelan leirikeskus on asemakaava-alueen<br />
ulkopuolella, mutta se on liitetty kunnalliseen jätevesiverkostoon. Kangasniemen<br />
jäteveden puhdistamo sijaitsee taajaman eteläosassa Halkoniemessä.<br />
Puhdistamo on rakennettu vuonna 1978. Tätä ennen puhdistamo sijaitsi Halkoniemestä<br />
noin 400 metriä luoteeseen.<br />
3.3 Asuminen, väestön rakenne ja kehitys<br />
Kangasniemellä asuu noin 6 315 (v. 2004) asukasta, joista puolet asuu keskustaajamassa<br />
eli suunnittelualueella (LIITE 8). Väestön määrä on ennustettu olevan vuonna<br />
2020 Stakesin laskelmien mukaan 6150 asukasta. Väestön ikä on maankeskiarvoa<br />
vanhempaa, asukkaista 22 % on yli 65 vuotta vanhoja, kun koko maassa vastaavaluku<br />
on 15 %. Asukkaista 51 % on yli 45 vuoden ikäisiä. Kokomaassa vastaavaluku<br />
on 42 %.<br />
7
KANGASNIEMEN KUNTA<br />
Kangasniemen taajaman osayleiskaavaselostus<br />
3.4 Palvelut<br />
Kunnalliset palvelut<br />
Kunnalliset palvelut sijoittuvat Kangasniemen kunnantalolle, joka sijaitsee Kangasniemen<br />
keskustassa keskeisellä ja näkyvällä paikalla.<br />
Koulut<br />
Suunnittelualueella on kaksi ala-astetta. Luokkia 0-2 opetetaan Kalliolan koulussa,<br />
joka sijaitsee Kalliolantiellä. Alue on sivussa vilkkaimmalta liikenteeltä ja näin ollen<br />
lasten kannalta turvallisella paikalla. Toinen ala-aste on Beckerin ala-aste, jossa<br />
opetetaan luokkia 3-6. Koulu sijaitsee Beckerintiellä linja-autoasema vieressä ja on<br />
liikenteeltään hieman vilkkaammalla paikalla kuin Kalliolan koulu. Kangasniemen lukio<br />
sijaitsee Kankaistentiellä noin puolikilometriä kunnantalolta lounaaseen.<br />
Kuva 2.3. Kalliolankoulu<br />
Kaupalliset palvelut<br />
Kuntakeskuksessa on useita eri ruoka- ja kahviopalveluita sekä käsityö ja lahjatavaramyymälöitä.<br />
Suunnittelualueella on myös monialaista pienteollisuusosaamista.<br />
Kesämatkailupalvelut ovat oleellinen osa Kangasniemen palvelutarjontaa. Toiminnassa<br />
on useita eri majoitusliikkeitä sekä mökinvuokraus mahdollisuuksia. Näistä<br />
näkyvimpänä ja suurimpana on Lomakylä Puulan Muikku. Kangasniemellä on myös<br />
useita harraste- ja kulttuuripalveluja, kuten Kulttuurikumpu, Wanha Pappila, Leppäniemen<br />
lomakartano ja luontomatkailu mahdollisuuksia. Kohteissa on mahdollista<br />
harrastaa melontaa, ratsastusta, golfi a, safareita, jäänveistoa, teatteria ja nähtävyyksiä.<br />
3.5 Työpaikat ja elinkeinotoiminta<br />
Kangasniemen työpaikkaomavaraisuus on korkea 90 %. Suurin työnantaja on Kangasniemen<br />
kunta. Kunnassa on 350 vakinaista työpaikkaa sekä lisäksi 129 määräaikaista.<br />
Muita merkittäviä työnantajia ovat Vest Wood Finland Oy, Josadoor Oy,<br />
Hovinikkarit Oy, Tehomet Oy sekä Mimet Oy. Vuonna 2003 Kangasniemen elinkeinorakenne<br />
oli seuraava: maa- ja metsätalous 18 %, jalostus 22 %, palvelut 56 %,<br />
muut 4 %.<br />
8
3.6 Virkistys<br />
KANGASNIEMEN KUNTA<br />
Kangasniemen taajaman osayleiskaavaselostus<br />
Kangasniemellä on melko runsaasti pienteollisuusyrityksiä. Yritystoiminta sijoittuu<br />
pääasiassa Lapaskankaanteollisuusalueelle valtatie 13 pohjoispuolelle sekä Joutsantien<br />
eteläpuolelle teollisuustien varteen.<br />
Kangasniemelle ominaista on vesistöjen läheisyys ja sen mukana tuomat virkistysmahdollisuudet<br />
heti taajaman läheisyydessä. Virkistystoiminnot nivoutuvat yhteen<br />
virkistyspalvelujen kanssa, joissa on hyödynnetty vesistöjen mahdollisuuksia, näitä<br />
ovat esimerkiksi kalastus ja melonta.<br />
Virkistysreiteistä ainoastaan Suurolan luontopolku on suunnittelualueella. Polku<br />
kulkee Suurolan saaressa ja sen edestakainen pituus on noin 8 kilometriä. Reitin<br />
varrella on 27 opastetaulua, joissa on tarkemmat tiedot alueen luonnosta. Kääntöpaikalla<br />
4 km päässä lähtöpisteestä on lintutorni sekä kota.<br />
Muita luontopolkuja ovat Siikajärven, Kutemajärven ja Sinivuoren luontopolut ne sijaitsevat<br />
yli 15 kilometrin etäisyydellä keskustaajamasta eivätkä yhdisty toisiinsa.<br />
Säynätlammen koillispuolella kulkee Paavonpolku, joka on huomioitu nykyisessä<br />
alueen asemakaavassa. Kaavaa ei ole kuitenkaan lähdetty toteuttamaan. Suunnittelualueella<br />
on myös muita enemmän kulkuväylinä toimivia lyhyitä polkuja.<br />
Naarajoen melontareitti loppuu suunnittelualueen eteläosiin ja sen pituus on yhteensä<br />
110 kilometriä Reitti alkaa Naarajärveltä ja kulkee lähes kokomatkan Natura-alueiden<br />
lävitse. Reitin varrella on arvokaita luontokohteita sekä esihistoriallisia<br />
kohteita.<br />
3.7 Ympäristönsuojelu ja ympäristöhäiriöt<br />
Suunnittelualueella ei ole pahoja ristiriitoja ympäristönsuojelun ja ympäristöhäiriöiden<br />
kannalta. Alueella ei ole ympäristöä kuormittavaa raskasta teollisuutta tai muuta<br />
vastaavaa massiivista erityistoimintaa, joka aiheuttaisi häiriötekijöitä.<br />
Melko vilkkaasti liikennöity ja raskasta liikennettä johdattava valtatie 13:n melu kantaa<br />
vesistöjä pitkin useita kilometrejä aina kuntakeskukseen saakka. Keskustan läpiajoliikenne<br />
aiheuttaa myös jonkin verran melu sekä pakokaasuhaittoja.<br />
Joutsantien varressa sijaitseva vanha kaatopaikka-alue on melko etäällä muista toiminnoista<br />
eikä näin ollen aiheuta häiriöitä ympäröivään maankäyttöön.<br />
Halkoniemessä sijaitseva jäteveden puhdistamo sijaitsee ahtaalla tontilla lähellä<br />
asutusta.<br />
3.8 Sosiaalinen ympäristö<br />
Asuinalueet ovat pääasiassa omakotitaloalueita ja rauhallisilla kauniilla paikoilla,<br />
useasti vesistön tuntumassa. Kangasniemen keskustaajama on rakenteeltaan tiivis,<br />
jonka johdosta erilaiset toiminnot ja palvelut löytyvät läheltä. Avaruutta ja vapautta<br />
ympäristöön tuo tori, joka sijaitsee rannassa sataman läheisyydessä.<br />
Kesäisin Kangasniemellä on useita kesätapahtumia, joista jotkut ovat maanlaajuisestikin<br />
tunnettuja. Kunnassa on myös asunut useita kulttuurihenkilöitä, kuten Otto<br />
Manninen, Anni Swan ja Reihold Won Becer. Muistona heistä kuntaan on jäänyt<br />
panostus kulttuuriin myös nykyisin erilaisina tapahtumina sekä muistomerkkeinä ja<br />
alueina.<br />
9
KANGASNIEMEN KUNTA<br />
Kangasniemen taajaman osayleiskaavaselostus<br />
Kuva 2.4. Torin vieressä oleva perinnepuisto.<br />
3.9 Maanomistus<br />
Huomattava osa suunnittelualueesta on seurakunnan (488 ha) omistuksessa, muita<br />
suuria maanomistajia ovat Kangasniemen kunta (514 ha) ja metsänhoitoyhdistys (53<br />
ha) (LIITE 9).<br />
3.11 Kaava-aluetta koskevat suunnitelmat, päätökset ja selvitykset<br />
3.11.1 Seutukaava<br />
Osayleiskaava-alue kuuluu Etelä-Savon Seutukaavaan. Seutukaavan mukaiset<br />
aluevaraukset näkyvät kuvasta.<br />
Loma-asuntoalue (RA) varauksia alueella on Puulan Syvälahden länsi- ja itärannalla<br />
sekä osayleiskaava-alueen eteläpuolella Ruoveden Pullinlahdesta alkaen etelään.<br />
Matkailupalvelujen alueita (RM) seutukaavassa on osoitettu Kiviniemeen, jossa sijaitsee<br />
leirintäalue sekä Pullinlahden pohjoispuolelle.<br />
Seutukaavan mukainen taajamatoimintojenalue (A) varaus ympäröi kuntakeskusta.<br />
Teollisuustoimintojen (T) varaus on Jyväskylä-Mikkeli valtatien pohjoispuolella.<br />
Suojelualueiksi on osoitettu Leppäselkä ja Pätkönlampi. Lisäksi alueella on useita<br />
suojeltavia rakennuksia merkinnällä SR.<br />
Seutukaavassa on myös merkintä kunnan kaatopaikalle.<br />
10
KANGASNIEMEN KUNTA<br />
Kangasniemen taajaman osayleiskaavaselostus<br />
Kuva 2.5. Ote seutukaavasta<br />
Etelä-Savoon valmistellaan parhaillaan maakuntakaavaa korvaamaan seutukaavaa.<br />
Työ on lähtenyt vireille 10.11.2003. OAS on ollut nähtävillä kesällä 2004 ja alustavan<br />
aikataulun mukaan maakuntakaava vahvistuu vuonna 2008.<br />
3.11.2 Yleiskaava<br />
Suunnittelualueella on vuonna 1994 valmistunut oikeusvaikutukseton Kangasniemen<br />
kirkonkylän osayleiskaava. Yleiskaavoitettavan alueen eteläpuolella on Puulan<br />
rantayleiskaava, joka on vahvistunut 26.5.2003. Kaavassa on varattu runsaasti alueita<br />
asuinpientaloille, jotka eivät ole vielä toteutuneet (LIITE 10).<br />
3.11.3 Voimassa olevat asemakaavat<br />
Kangasniemen kunnan kaikki keskusta-alueen asemaakaavat kuuluvat osayleiskaava-alueeseen.<br />
Asemakaavoissa on runsaasti toteutumattomia varauksia asuinpientaloille.<br />
Asemakaava-alueella on varauksia asuinrakentamiselle (AP AO, AOR ja AL)<br />
131 ha. Kaavan mukaisia asuinrakennuspaikkoja on lohkottu käyttöön noin 100 ha.<br />
Lisäksi osayleiskaava-alueeseen sisältyy Hokanniemen ja Kiviniemen ranta-asemakaavat<br />
(LIITE 11).<br />
Kangasniemellä asemakaava-alueella sijaitseva AP tai AL -tontin keskimääräinen<br />
pinta-ala on 1 700 m2. Näin ollen voidaan laskea asemakaava-alueella olevan yhteensä<br />
noin 770 edellä mainittua asemakaavan mukaista rakennuspaikkaa. Näistä<br />
rakennuspaikoista vapaana on noin 190. Vapaana on siis noin 30 % rakennuspaikoista.<br />
Merkittävimmät rakentamattomat asuinalueet ovat Vihinkankaan eteläpuolella Säynätlammen<br />
ja Simolan alueet, Marjosaari on rakenteilla. Vihinkankaalla ja Salmelantien<br />
länsipuolella on vielä joitakin rakentamattomia asuinrakennuspaikkoja. Muut<br />
rakentamattomat tontit ovat yksittäisiä ympäri kaava-aluetta.<br />
11
KANGASNIEMEN KUNTA<br />
Kangasniemen taajaman osayleiskaavaselostus<br />
3.11.4 Vireillä olevat asemakaavat<br />
Osayleiskaavoituksen aikana Kangasniemellä on vireillä 6 eri kaavoitushanketta.<br />
1. Pappilanniemen kaavamuutos<br />
- Tavoitteena muodostaa korkeatasoinen asuntoalue<br />
- Hyväksytty helmikuussa 2006<br />
2. Taajama-alueen yleisten teiden kaavamuutokset<br />
- Tienrakentamistöiden edellyttämät kaavamuutokset<br />
3. Lapaskankaan teollisuusalueen kaavamuutos<br />
- Katualueen sijainnin järjestäminen<br />
- Hyväksytty helmikuussa 2006<br />
4. Kirkon seutu / seurakuntatalon itäpuolinen alue<br />
- Asemakaavan ajantasaistaminen<br />
5. Salmelan alueen kaava<br />
- Uuden huomattavan asuinalueen kaavoitus<br />
-<br />
Ei vielä vireillä<br />
3.11.5 Rantakaavat<br />
Kiviniemen rantakaava on vahvistettu lääninhallituksessa 12.2.1986. Hokanniemen<br />
rantakaava on vahvistettu 17.10.1985.<br />
3.11.6 Rakennusjärjestys<br />
Kangasniemen kunnan rakennusjärjestys on hyväksytty 4.6.2001 ja se on tullut voimaan<br />
13.7.2001.<br />
3.11.7 Pohjakartta<br />
Pohjakarttana käytetään maanmittauslaitoksen toimittamaa rasterimuotoista peruskarttaa<br />
1:20 000<br />
3.11.8 Rakennuskiellot<br />
Alueella ei ole rakennuskieltoja<br />
3.11.9 Suojelupäätökset<br />
Leppäselkä ja Pätkönlampi kuuluvat Natura-alueisiin ja ovat lintuvesien suojelukohteita.<br />
Alueita ei ole perustettu luonnonsuojelualueiksi.<br />
3.11.10 Muut aluetta koskevat päätökset, suunnitelmat ja ohjelmat<br />
Valtatie 13 Jyväskylä - Mikkeli yhteysvälin kehittämisselvitys 2003<br />
Selvityksen mukaan valtatie 13 pitkin kulkee huomattava osa itäisen Suomen sekä<br />
myös Venäjän tavara ja raaka-ainekuljetuksista. Väli Jyväskylästä Mikkeliin on kuitenkin<br />
liikennemääriltä pieni verrattuna muuhun runkoverkkoon.<br />
Nykyisin valtatie 13 liikennemäärä on noin 2 000 ajoneuvoa vuorokaudessa, josta<br />
noin 11 % on raskasta liikennettä. Liikenne ennusteen (”Pääteiden liikennevirrat ja<br />
linkkikohtaiset liikenne-ennusteet”) mukaan vuoteen 2030 mennessä kevyt ajoneuvoliikenne<br />
kasvaa 10-15 % ja raskasliikenne noin 40 %.<br />
Kangasniemen taajaman kaava-alueen yleisten teiden parantaminen, Tarveselvitys,<br />
Kaakkois-Suomen tiepiiri, Mikkeli 1999<br />
Selvityksen avulla on pyritty löytämään ongelmia Kangasniemen kuntakeskuksen liikennejärjestelyistä.<br />
Parannustoimenpiteet ovat tehty kevyenliikenteen turvallisuuden<br />
ehdoilla ja keskittyvät lähinnä risteysjärjestelyihin sekä korokkeiden ja hidasteiden<br />
rakentamiseen. Suurin muutosjärjestely on museon risteyksessä, johon on esitetty 4<br />
eri parannusvaihtoehtoa. Kahdessa vaihtoehdossa liikenne ohjattaisiin Joutsantielle<br />
Museon länsipuolelta.<br />
12
KANGASNIEMEN KUNTA<br />
Kangasniemen taajaman osayleiskaavaselostus<br />
Kangasniemen liikenneturvallisuussuunnitelma. Tiehallinto, Kangasniemi<br />
2005<br />
Suunnitelmassa on kartoitettu Kangasniemen kunnan alueella olevat liikenneturvallisuusongelmat.<br />
Ongelmia on selvitetty mm. liikenneonnettomuustilastojen avulla<br />
sekä asukaskyselyillä. Suunnitelmassa on esitetty konkreettinen toimenpideohjelma<br />
liikenneturvallisuuden parantamiseksi (LIITE 12). Selvityksessä on esitetty kevyen<br />
liikenteen yhteystarvetta välille Salmenkylä-Vuojanlahti. Kevyen liikenteen väylän<br />
ensisijaisena tarpeena on yhteys tulevalle Golfkenttä alueelle. Kevyen liikenteen<br />
yhteystarvetta on myös Jyväskylään päin Lapaskankaan teollisuusalueelle. Otto<br />
Mannisentien linjausta museon nurkalla on kaavailtu tiehallinnon suunnitelmissa Tliittymäksi<br />
vanhan tiepohjan mukaisesti.<br />
Golfkenttään liittyvät luvat ja suunnitelmat<br />
Rakenteilla olevalle golfkentälle on myönnetty ympäristö- ja toimenpideluvat kesällä<br />
2004. Luvissa on sallittu ottaa vettä Mallus järvestä 30 000 m3 vuodessa sekä<br />
rakentaa keinotekoisia ojia ja altaita. Golfkentästä on pyritty tekemään mahdollisimman<br />
vähän kuormittava, eikä esimerkiksi ruohon kasvua pyritä lisäämään raskaalla<br />
lannoituksella. Toimenpideluvan mukaisesti kompostoitua multaa ei voida tuoda 15<br />
metriä lähemmäksi rantaa. Lisäksi golfkentän alueelle on tehty ympäristösuunnitelma.<br />
Pieksämäen seudun moottorikelkkareitistö<br />
Kangasniemen kunta on ollut mukana perustamassa moottorikelkka-reitistöä yhdessä<br />
ympäristökuntien kanssa. Reitistä on tehty Kangas-niemen kunnan osalta<br />
reittipäätös rakennus- ja ympäristölautakunnas-sa 27.5.2003. Reitti mahdollistaa<br />
yleisen ja yhtäläisen oikeuden lumi-peitteisenä aikana moottorikelkalla kulkemiseen<br />
reitillä, joka toiminta tavoiltaan ja lainsäädännöltään verrattavissa yleisiin teihin ja<br />
niillä vapaaseen liikkumisoikeuteen velvollisuuksineen. Reitille on saatu maanomistajien<br />
suostumus.<br />
3.11.11 Lähiympäristön kaavatilanne ja suunnitelmat<br />
Yleiskaavoitettavan alueen eteläpuolella on Puulan rantayleiskaava, joka on vahvistunut<br />
26.5.2003.<br />
3.11.12 Alueelle lähtökohtavaiheessa tehdyt tai aikaisemmat selvitykset, mm inventoinnit<br />
Lapaskankaan rakennettavuus selvitys<br />
Lapaskankaan teollisuusalueen pohjoispuolelle on tehty rakennettavuusselvitys.<br />
Selvityksestä käy ilmi, että teollisuusalueen laajentamismahdollisuuksia sen välittömään<br />
läheisyyteen ei juurikaan ole. Alue on pääasiassa yli 2 metrin turvekerroksen<br />
peittämä ja näin ollen alueen laajentaminen aiheuttaisi suuria massanvaihtotöitä.<br />
13
KANGASNIEMEN KUNTA<br />
Kangasniemen taajaman osayleiskaavaselostus<br />
Kuva 2.6. Rakennettavuusselvityksen tutkimusalue<br />
14
KANGASNIEMEN KUNTA<br />
Kangasniemen taajaman osayleiskaavaselostus<br />
4 OSAYLEISKAAVAN SUUNNITTELUN VAIHEET<br />
4.1 Osayleiskaavan suunnittelun tarve<br />
4.2 Suunnittelun käynnistäminen ja sitä koskevat päätökset<br />
Aloite kaavan laatimiseen on lähtenyt Kangasniemen kunnalta. Kangasniemen kunnan<br />
kaavoitusohjelman mukaisesti on yleiskaavoituksessa vuoden 2004 alussa ollut<br />
kohteena kirkonkylän taajama-alue lähiympäristöineen. Konsultin valinta tehtiin tarjouskilpailulla<br />
ja konsultiksi valittiin Kangasnimen teknisen lautakunnanpäätöksellä<br />
28.4.2004 Paavo Ristola Oy.<br />
4.3 Osallistuminen ja yhteistyö<br />
4.4 Osayleiskaavan tavoitteet<br />
Osallistumis- ja vuorovaikutusmenettelystä sekä kaavoituksen vaiheista on kerrottu<br />
osallistumis- ja arviointisuunnitelmassa, joka on selostuksen liitteenä 1.<br />
4.4.1 Lähtökohta-aineiston antamat tavoitteet<br />
Kunnan asettamat tavoitteet<br />
Suurimmat paineet kohdistuvat teollisuus ja matkailupalvelujen alueiden lisäämiseen<br />
ja kehittämismahdollisuuksiin. Tätä kautta tavoitteena on saada lisää mahdollisuuksia<br />
uusille työpaikoille. Teollisuusalueita pyritään löytämään valtien 13 lähistöltä.<br />
Kangasniemellä on runsaasti toteutumattomia asuinalueita, näistä suurin osa on<br />
kunnan omistamilla maa-alueilla. Näiden alueiden tutkiminen ja niiden tarpeellisuus<br />
asutukseen sekä soveltuvuus mahdolliseen muuhun käyttöön on oleellista selvittää.<br />
Toisaalta tavoitteena on löytää taajaman läheisyydessä sijaitsevia uusien omarantaisia<br />
asuinrakennuspaikkoja. Asuinympäristöjen terveellisyyteen ja laatuun kiinnitetään<br />
huomiota mm. siten, että asutukselle ei aiheudu terveys-, melu-, eikä hajuhaittoja.<br />
Kaupalliset palvelut pyritään edelleen pitämään keskustassa ja pitämään<br />
kuntakeskus tiiviinä ja palvelut lähellä ihmisiä. Tämä on toteutunut hyvin nykyisissä<br />
asemakaavoissa.<br />
Liikenteen osalta tavoitteena on ratkaista kevyen liikenteen turvallisuuteen liittyviä<br />
kysymyksiä. Turvallisuuteen tulee kiinnittää huomiota mm. kevyen liikenteen liikkumiseen<br />
keskusta-alueelta rakenteilla olevalle golfkenttäalueelle, uusien liittymien<br />
turvallinen sijoittaminen ja toteuttaminen sekä veneliikenteen tarpeiden huomioonottaminen.<br />
Uusien teollisuustonttien löytyminen koetaan kunnassa tärkeänä. Liikenteellisesti<br />
sekä muutoinkin sijainniltaan parhaat paikat ovat Lapaskankaan teollisuusalueella.<br />
Alueen ominaisuudet lisärakentamiseen tutkitaan.<br />
Tavoitteena on myös vuorovaikutteinen kaavoitusprosessi, jolloin saadaan tärkeää<br />
tietoa kaavan osallisten tarpeista. Osayleiskaavassa pyritään huomioimaan eri ikäryhmien<br />
tarpeita mm liikenteellisillä järjestelyillä.<br />
Suojelualueet ja – ohjelmat<br />
Alueelle on tehty erillinen luonto- ja maisemaselvitys, jonka perusteella suojelualueet<br />
ja – ohjelmat huomioidaan osayleiskaavoituksessa.<br />
Kulttuurihistoria<br />
Kulttuurihistorian osalta tavoitteena on tuoda esiin ja säilyttää alueen kulttuuriperintöä.<br />
Alueelle on tehty erillinen kulttuurihistoriallinen selvitys. Selvitys antaa kuvan<br />
kulttuuriympäristön nykytilasta ja kulttuurihistoriallisista arvoista sekä kulttuuriympäristön<br />
huomioon ottamisesta osayleiskaavassa.<br />
Suunnittelutilanteesta johdetut tavoitteet<br />
Yleiskaavoituksessa kunnioitetaan seutukaavan merkintöjä ja otetaan ne huomioon<br />
uutta maankäyttöä suunniteltaessa.<br />
Taajaman yleiskaava ei ole oikeusvaikutteinen, joten se ei sinänsä sido suunnittelutyötä.<br />
Yleiskaavoituksen tarkoituksena on myös päivittää vanhan yleiskaavan<br />
aluerajaukset.<br />
15
KANGASNIEMEN KUNTA<br />
Kangasniemen taajaman osayleiskaavaselostus<br />
Taajama-alueiden osalta tarkistetaan asemakaavojen toteutumistilanne ja kiinnitetään<br />
erityistä huomiota alueille, joissa on toteutumatonta asemakaavaa. Näille alueille<br />
pyritään löytämään uusia ratkaisuja, jotka sopivat yhteen muun maankäytön<br />
kanssa. Tavoitteena on sovittaa asemakaavojen mukaiset toiminnot yhteen ja tarvittaessa<br />
laatia asemakaavan päivityssuunnitelmat, joilla toimintoja saadaan nivottua<br />
yhteen.<br />
Alueen oloista ja ominaisuuksista johdetut tavoitteet<br />
Virkistysalueiden, ulkoilu ym. -reittien sijoittamisessa hyödynnetään nykyisiä reittejä<br />
sekä Kangasniemen erityisiä maastollisia luonnonarvoja eli lähinnä vesistöjen läheisyyttä.<br />
Suunnittelualueella on useita satunnaisessa virkistyskäytössä olevia polkuja.<br />
Eräänä tavoitteena on löytää virkistyskäyttöön soveltuvia yhteysväyliä.<br />
Olemassa olevat melontareitit merkitään yleiskaavaan. Samalla tarkastellaan onko<br />
tarvetta ja mahdollisuuksia merkitä uusia reittejä.<br />
Suurolansaaren ja Leppäniemen alueen tulevaa maankäyttöä tulee tarkastella. Alueet<br />
ovat potentiaalisia matkailupalvelujen kehittämisen kannalta. Suunnittelutyön<br />
yhteydessä käydään keskustelua maanomistajien toiveista ja suunnitelmista. Jos<br />
rakentamista alueilla ryhdytään merkittävästi lisäämään, on syytä tarkastella myös<br />
viemäriverkoston laajentamista alueille.<br />
Valtatien pohjoispuolella Mikkeliin päin mentäessä on suunnitteilla golfkenttähanke.<br />
Hanke tuo mukanaan haasteita liikenteen järjestämiseksi 13 tietä pitkin, varsinkin<br />
kevyen liikenteen turvallisuuteen pyritään löytämään ratkaisuja.<br />
Salmelan leirikeskuksen ympäristön maankäyttö pyritään ratkaisemaan yleiskaavan<br />
puitteissa. Alueella on vanha kuntorata, joka on poistunut käytöstä noin 10 vuotta<br />
sitten. Alue on säilynyt melko luonnontilaisena, tosin metsänhakkuu toimenpiteitä on<br />
suoritettu. Ratkaistavaksi nousee säilytetäänkö nykyinen maankäyttö Salmelassa.<br />
4.4.2 Osayleiskaavan laadulliset tavoitteet<br />
Suunnittelualueelle laaditaan maankäyttö- ja rakennuslain mukainen rakentamisen<br />
ohjausjärjestelmä. Työ tulee perustua riittäviin perusselvityksiin sekä yhteistyöhön<br />
viranomaisten ja osallisten kanssa. Suunnitelman tulee olla loogisesti riippuvainen<br />
luonnonoloista, maisemasta, yhdyskuntarakenteesta ja lainsäädännöstä.<br />
4.5 Osayleiskaavaa ehdotukseen 6.8.2006 tehdyt muutokset<br />
4.5.1 Viranomaisten lausunnot<br />
Osayleiskaavaan on tehty viranomaisten lausuntojen, muistutusten se-kä viranomaistyöneuvottelun<br />
pohjalta joitakin muutoksia. Muutokset on esitetty alla.<br />
Etelä-savon ympäristökeskus<br />
- Lausunnon johdosta SL-alueen kaavamääräykseen lisätään teksti: ”Alueella<br />
on kielletty täyttäminen sekä muut luonnol-lista vesitasapainoa muuttavat<br />
toimet sekä rakennusten, raken-nelmien ja teiden rakentaminen. Liikkuminen<br />
moottoriajoneu-volla on kielletty lintujen pesintäaikana 1.4.-15.7. lukuun ottamatta<br />
Leppäselän Suurolansalmea.”<br />
- AP-1 ja AP-2 alueiden määräystä on täsmennetty siten, että alueille ei ole<br />
mahdollista rakentaa rivitaloa.<br />
- Golf-kentän viereisen RM-alueen määräystä on muokattu. Alue merkitään<br />
RM-2-alueeksi, jonka toteuttaminen vaatii ranta-asemakaavoitusta.<br />
- Pohjavesialueet otsikoidaan seuraavasti: ”Vedenhankintaa var-ten tärkeä<br />
pohjavesialue”<br />
- Kirkon kaakkoispuoleinen alue, joka oli kaavaehdotuksessa merkinnällä C,<br />
muutetaan kulttuurihistoriallisesti merkityksel-liseksi alueeksi. Koko kirkon<br />
ympäristön valtakunnallinen kulttuurihistoriallinen arvo lisätään selostukseen.<br />
- Selostukseen on lisätty tietoa moottorikelkkareitistä ja sekä kulttuurihistoria<br />
merkintöjen perusteita.<br />
16
KANGASNIEMEN KUNTA<br />
Kangasniemen taajaman osayleiskaavaselostus<br />
- Rakennusoikeuslaskelmaan lisätään liitteeksi mitoitusvyöhy-kekartta.<br />
- Peltolan asuinrakennus ja pihapiiri merkitään karttaan s-1 suo-jelumerkinnällä<br />
- Osallistumis- ja arviointisuunnitelman tiedot on päivitetty<br />
Muistutukset<br />
Muistutus 2<br />
Tilalla Rantala RN:o 24:0 olevaa AM-aluetta on laajennettu olemassa olevan<br />
tilanteen mukaisesti.<br />
Muistutus 3<br />
Telkonniemeen puoliksi tiloille Ala-Rantala 4:52 ja Telkon-niemi 3:55 lisätään<br />
yksi uusi lomarakennuspaikka rakennusoi-keuslaskelmassa olleen virheen<br />
korjauksen seurauksena.<br />
Muistutus 4<br />
Tilalta 15:5 on poistettu neljä lomarakennuspaikkaa, vaikka rakennusoikeuslaskelma<br />
antaa tilalle nämä rakennusoikeudet. Rakennusoikeus merkitään kuitenkin<br />
rakennusoikeuslaskel-maan.<br />
Muistutus 5<br />
Tiloilla Kantola 5:12, Aamuranta 5:5 olevan luontopolun paikka on poistettu ja<br />
AP-aluetta on laajennettu hieman Suur-olan saareen johtavan tien pohjoispuolelle.<br />
Muistutus 6<br />
Tilan Järvelä 2:12 osalta kaavaa on muutettu siten, että AM-aluetta on laajennettu<br />
hieman. Tämän lisäksi AM-alueella ole-va lomarakennus on merkitty kaavaan<br />
erillisenä RA/AP-rakennuspaikkana, kuten olemassa oleva tilanne on.<br />
Muistutus 10<br />
Paavonpolun loppupää on poistettu tilan 14:3 alueelta. Polku tulee jatkossa kulkemaan<br />
tilan kohdalta pyörätietä etelään, jos-ta haarautuu Leppäniementielle,<br />
josta edelleen luontopolulle.<br />
Muut muutokset<br />
Valtatien 13 toimenpideselvityksen mukaisesti muutetaan kaavaan seuraavat asiat:<br />
- Ehdotuksessa ollut kevyenliikenteenväylä on merkitty koko-matkalta valtatien<br />
13 pohjoispuolelle<br />
- Valtatien 13, Salmenlantien ja Pujatsalmentien risteysjärjeste-lyihin on tehty<br />
toimenpideselvityksen mukainen muutos.<br />
Pylävänälän teollisuusalue on merkitty kaavaan teollisuuden reservi-alueena.<br />
17
KANGASNIEMEN KUNTA<br />
Kangasniemen taajaman osayleiskaavaselostus<br />
5 OSAYLEISKAAVAN KUVAUS<br />
5.1 Kaavan rakenne<br />
Suunnittelualueeseen kuuluu sekä taajama- ja ranta-alueita. Tästä johtuen osayleiskaavoitusta<br />
on tehty sekä taajama että ranta-alueiden yleiskaavoituksen periaatteita<br />
noudattaen. Kaavaratkaisu perustuu olemassa oleviin suunnitelmiin, tehtyihin<br />
selvityksiin sekä osallisten mielipiteisiin. Työ on tehty maankäyttö- ja rakennuslain<br />
mukaisesti<br />
5.1.1 Taajama-alueen yleiskaavoitus<br />
Taajama-alueiden yleiskaavoituksella pyritään sovittamaan yhteen eri taajamatoiminnot<br />
toimivaksi kokonaisuudeksi. Alueella erityisesti huomioitavia asioita ovat nykyinen<br />
rakentaminen, väestö, kunnallistekniikka, liikenne sekä suunnittelutilanne.<br />
5.1.2 Ranta-alueen yleiskaavoitus<br />
Taajamatoimintojen ulkopuolisille ranta-vyöhykkeille (200 m) laaditaan mitoitusperiaatteet,<br />
joiden tarkoituksena on jakaa rakennusoikeus rantakiinteistöille tasapuolisesti.<br />
Mitoitettaviksi ranta-alueiksi on määritetty Emäpaju, Kotajärvi, Puulan luoteisosat,<br />
osa Säynätlammesta, Suurolan saari sekä joitakin muita rantoja (LIITE 13).<br />
Näiden alueiden kaavoituksessa pääpaino on lomarakentamisen järjestämisellä siten,<br />
että säilytetään luonto- ja virkistysarvot.<br />
5.1.2.1 Mitoitusperusteet<br />
Mitoitusperusteilla tarkoitetaan niitä yhteisiä sovittuja periaatteita, joilla rantarakentamisen<br />
rakennusoikeus jaetaan tasapuolisesti maanomistajien kesken. Mitoitusperusteissa<br />
otetaan huomioon luonnonolosuhteet ja kaavan yleiset tavoitteet.<br />
Mitoitusperusteissa mukaillaan Puulan rantayleiskaavaa. Rakentaminen katsotaan<br />
rantarakentamiseksi, kun sen etäisyys rantaviivasta on vähemmän kuin 100 metriä.<br />
Rantarakennusoikeus jaetaan kantatiloittain. Kantatilana käytetään tilaa, joka on ollut<br />
voimassa vuonna 1969. Rakennusoikeus muodostuu kantatilan rantaviivan pituudesta,<br />
mitoitusvyöhykkeestä. Mitoitusperusteet on kuvattu tarkemmin liitteessä 14.<br />
5.1.3 Palvelut<br />
Kangasniemen palvelutarjonta on keskittynyt tiiviin kuntakeskuksen ympäristöön ja<br />
palvelut ovat helposti saatavilla. Erilaisia palveluja on myös riittävästi, eikä yleiskaavoituksen<br />
avulla tasolla ole tarvetta varata uusia alueita palveluille.<br />
18
KANGASNIEMEN KUNTA<br />
Kangasniemen taajaman osayleiskaavaselostus<br />
5.2 Aluevaraukset<br />
5.2.1 Korttelialueet<br />
Suuriosa suunnittelualueesta on maa- ja metsätalousaluetta ja vesistöä. Alla olevasta<br />
taulukosta selviää aluevarausten pinta-alat.<br />
5.2.1.1 Asuinalueet<br />
Varaus Ala (ha) %<br />
M 1464 33,4 %<br />
MU 241 5,5 %<br />
MT-1 90 2,1 %<br />
W 1157 26,4 %<br />
AP 523 11,9 %<br />
AM 24 0,5 %<br />
AK 3 0,1 %<br />
T 187 4,3 %<br />
V 349 8,0 %<br />
S 77 1,8 %<br />
RA 75 1,7 %<br />
LV 14 0,3 %<br />
E 17 0,4 %<br />
P 44 1,0 %<br />
RM 63 1,4 %<br />
MA 40 0,9 %<br />
C 18 0,4 %<br />
4386 100 %<br />
Yleiskaavassa on merkitty asuinalueiksi voimassa olevien asemakaavojen asuinalueet<br />
sekä nykyisen asuinrakentamisen mukaiset alueet. Keskusta-alueen osalta<br />
asemakaavat ja nykyinen rakentaminen vastaavat toisiaan. Vanhaan yleiskaavaan<br />
verraten asuinalueet vähenee noin 30 hehtaaria.<br />
Vanhassa yleiskaavassa Niirasen lahden länsipuolella oleva alue oli merkitty asuinalueeksi.<br />
Alueen rakennuspaikat eivät olleet rantarakennuspaikkoja, vaan rannassa<br />
kulki kapea viherkaista. Tämä vanhan yleiskaavan mukainen Niirasenlahden varsinainen<br />
asuinalue poistuu. Tässä yleiskaavassa alueen kaavoitusperiaatteena käytetään<br />
ranta-alueiden mitoitusperusteita. Alueelle on jo rakennettu poikkeusluvalla 2<br />
uutta asuinrakennusta.<br />
Täysin rakentamattomia vanhan yleiskaavan mukaisia asuinalueita on Säynätlammen<br />
koillispuolella sekä Suurolansaaressa. Säynätlammen asuinaluetta supistetaan<br />
vastaamaan enemmän nykyisen asemakaavan laajuutta. Suurolansaaren asuinaluetta<br />
supistetaan etelästä ja jatketaan hieman luoteeseen. Suurolansaaren AP-varaus<br />
toimii lisäreservinä tarvittaessa.<br />
Uutta asuinrakentamista on sijoitettu asemakaava-alueen pohjoispuolelle Salmelan<br />
leirikeskuksen eteläpuolelle. Alue on kytköksissä voimassa olevaan asemakaavaan,<br />
jolloin kunnallistekniikka on lähellä. Alue on tarkoitettu asemakaavoitettavaksi.<br />
Asuinrakentaminen on jaettu kaavassa kolmeen eriluokkaan. Ensinnäkin on alueita,<br />
jotka on tarkoitus asemakaavoittaa ja rakentaa kunnallistekniikka. Lisäksi hajaasutusalueella<br />
on joitakin tiiviimpiä asuinrakennusryhmiä, jotka merkitään kaavaan<br />
asuinalueina. Kolmannen ryhmän muodostavat yksitäiset asuinrakennukset, jotka<br />
ovat mitoitettavalla alueella. Yksittäisiä asuinrakennuksia tai maatilan pääkeskuksia,<br />
jotka sijaitsevat mitoitusvyöhykkeen ulkopuolella ei merkitä kaavaan.<br />
19
KANGASNIEMEN KUNTA<br />
Kangasniemen taajaman osayleiskaavaselostus<br />
5.2.1.2 Keskustatoiminnot<br />
Kangasniemen valmiiksi tiivistä ja toimivaa keskustaa ei ole yleiskaavalla ole tarvetta<br />
ryhtyä muuttamaan. Keskustoimintojen osalta todetaan nykyinen tilanne ja luodaan<br />
aluevaraukset siten, että nykyiset palvelut on mahdollista turvata.<br />
5.2.1.3 Palvelurakennusten korttelialueet<br />
Julkiset palvelurakennusten korttelialueet tulevat sijaitsemaan pääasiassa keskustan<br />
tuntumassa. Varauksella on merkitty koulut, terveyskeskus, hautausmaa sekä<br />
Mäntyrannan vanhainkoti.<br />
Uusi yleiskaavalla muodostuva palvelualueiden korttelialue sijoittuu Salmelan leirikeskuksen<br />
ympäristöön. Alueella on nykyisen seurakunnan omistama leirikeskus<br />
ja rakennukset ovat käytössä, mutta vaatisivat peruskorjausta. Alueen maaperä on<br />
rakentamiseen hyvin soveltuvaa. Alueelle tulee jo nykyisellään vesi- ja viemäriverkosto.<br />
Yleiskaavaan merkittäviä olemassa olevia matkailupalvelujen korttelialueita on Kiviniemessä<br />
Lomakylä Puulan muikku, Leppäniemen lomakartano ja Reinikkala. Tämän<br />
lisäksi uusina matkailupalvelujen alueina merkitään Syvälahden eteläpuolelle<br />
Golf-kentän yhteyteen sijoittuva lomakylä ja Syvälahden pohjoisosaan tanssilavan<br />
yhteyteen pienempi matkailupalvelujen alue.<br />
5.2.1.4 Virkistys<br />
Virkistyskäyttöön on varattu laajimmat asemakaavojen mukaiset virkistysalueet sekä<br />
alueet, joilla on olemassa olevaa virkistystoimintaa. Lisäksi kaavaan on merkitty olemassa<br />
olevat virkistysreitit. Vanhaan yleiskaavaan verraten uusia virkistyskäyttöalueita<br />
tulee Niirasenlahden länsipuolelle, joka ennen oli reservialuetta asuinpientaloille.<br />
Toinen uusi virkistysalue tulee Säynätlammen asuinalueen eteläpään tilalle.<br />
Virkistysalueet sijaitsevat pääosin seurakunnan ja kunnan omistamilla maa-alueilla.<br />
Golfkentän alueelle ja sen ympäristöön on varattu laaja alue virkistys- ja ulkoilukäyttöön.<br />
Alue on maasto-olosuhteiltaan hyvää ulkoilumaastoa ja lisäarvoa virkistyskäyttöön<br />
tuo vesistönläheisyys.<br />
5.2.1.5 Loma-asuminen<br />
Tehdyn rakennusoikeuslaskelman mukaan suunnittelualueelle on tulossa 61 kpl uusia<br />
lomarakennuksia. Kaikki uudet lomarakennukset sijaitsevat mitoitettavalla alueella.<br />
Lomarakennukset ovat sijoitettu yleiskaavaan varjellen luonto- ja virkistysarvoja<br />
mitoitusperusteiden mukaisesti. Vanhaan yleiskaavaan verraten Suurolan saaren<br />
matkailupalvelujen alueet korvataan yksittäisillä lomarakennuspaikoilla (LlIITE 15).<br />
5.2.1.6 Teollisuusalueet<br />
Suunnittelutyössä tavoitteena oli löytää varauksia teollisuuden käyttöön. Alueelta<br />
löytyy olemassa olevia teollisuusalueita sekä potentiaalisia vaihtoehtoja uusille alueille<br />
(LIITE 16). Vaihtoehtoja on vertailtu ja laitettu paremmuus järjestykseen sijainnin<br />
rakennettavuuden ja pinta-alan perusteella. Sijaintiin vaikuttavat mm. ympäröivä<br />
maankäyttö, luonto- ja ympäristöarvot sekä mahdolliset muut häiriintyvät kohteet tai<br />
toiminnot. Suhteessa muuhun maankäyttöön sekä logistisesti parhaat alueet sijaitsevat<br />
valtatie 13 ja Pieksämäentien (447) risteyksen läheisyydessä pohjoispuolella<br />
Lapaskankaalla.<br />
Asumalahti<br />
Lapaskankaan teollisuusalueelta pohjoiseen noin 1,5 kilometriä Pieksämäentien<br />
(447) varressa Salmelantien pohjoispuolella on teollisuudelle logistisesti, maastollisesti<br />
sekä ympäröivään maankäyttöön soveltuva alue. Alueen pohjoispuolella sijaitsee<br />
kalliolouhos, joten myös maa-ainesta on saatavilla läheltä. Alueen pinta-ala on<br />
noin 52 ha, joten se on kooltaan riittävä. Asumalahden maastossa on melko paljon<br />
korkeuseroja ja se on ympäröivää maastoa korkeammalla. Kaakkoispuolella aluetta<br />
20
KANGASNIEMEN KUNTA<br />
Kangasniemen taajaman osayleiskaavaselostus<br />
alkaen 447 tiestä on I-luokan pohjavesialue. Alueen omistaa 2 yksityistä maanomistajaa<br />
sekä Kangasniemen seurakunta. Kaava-alueen ulkopuolella pohjoiseen on<br />
laajentumismahdollisuuksia aina kalliolouhokseen saakka.<br />
Kuva 4.1. Kalliolouhos<br />
Lapaskankaan laajennus<br />
Lapaskankaan nykyinen teollisuusalue rajoittuu rakennettavuusselvityksen mukaan<br />
pääosin suohon, joten sen laajentaminen välittömään läheisyyteen ei ole juurikaan<br />
mahdollista. Alueelta löytyy kuitenkin kaksi pienehköä aluetta, jonne laajentuminen<br />
olisi mahdollista.<br />
Ensimmäinen laajenemissuunta on valtatie 13 pitkin Jyväskylään. Alueen pinta-ala<br />
on noin 7 ha, alueesta on noin 1 ha asemakaavassa varattuna teollisuuteen. Alue on<br />
nykyisin metsää ja sen omistaa yksityinen maanomistaja.<br />
Toinen laajenemissuunta on Pieksämäentietä pohjoiseen. Alueen pinta-ala on noin<br />
13 ha ja se rajoittuu asemakaavan mukaiseen ET-alueeseen. Maastollisesti alue on<br />
vaihteleva, paikoin on kosteikkoja ja lehtimetsää ja kuusimetsää.<br />
Hanhisuo<br />
Hanhisuo sijaitsee kuntakeskuksesta noin 2 kilometriä länteen. Joutsantien pohjoispuolella.<br />
Sijainniltaan alue ei häiritse muuta maankäyttöä, mutta Valtatien 13<br />
liikenne joutuisi tulemaan paikalle häiriten muuta maankäyttöä ja liikennettä. Alue<br />
on aiemmassa yleiskaavassa varattu osittain teollisuuskäyttöön. Teollisuusalueen<br />
rajausta on tarkennettu rakennettavuuden kannalta edullisemmaksi. Alueen puusto<br />
on lehti- sekä kuusimetsää ja maastossa lieviä korkeuseroja. Joutsantien vieressä<br />
kulkee voimajohdot. Alueen omistaa Kangasniemen metsänhoitoyhdistys sekä yksityinen<br />
maanomistaja. Alueen pinta-ala on noin 36 ha.<br />
21
KANGASNIEMEN KUNTA<br />
Kangasniemen taajaman osayleiskaavaselostus<br />
Kuva 4.2. Hanhisuo<br />
Vihikangas<br />
Alue sijaitsee Kangasniemen kuntakeskuksesta noin kilometrin etelään Urheilukeskuksen<br />
eteläpuolella. Alue on asemakaavassa virkistysaluetta ja alueen kaakkoispuolella<br />
on asuinpientaloalueita sekä hautausmaa. Vihikankaalta noin puolikilometriä<br />
pohjoiseen sijaitsee pienteollisuutta. Liikenteellisesti alue on melko huonolla<br />
paikalla, sillä alueelle joudutaan tulemaan monien eri toimintojen läpi ja tieyhteydet<br />
ovat melko pieniä. Maastoltaan alue on tasaista ojitettua paikoin hieman kosteaa<br />
maastoa, puusto on pääosin koivua. Alueen omistaa pääasiassa Kangasniemen<br />
seurakunta, muita maanomistajia ovat Tornator Oy sekä yksityinen maanomistaja.<br />
Vihinkangasta käsiteltiin yhtenä mahdollisena vaihtoehtona teollisuuteen, mutta sitä<br />
kuitenkaan ei merkitä yleiskaavaan.<br />
Kuva 4.3. Vihikangas<br />
22
5.2.1.7 Liikenne<br />
KANGASNIEMEN KUNTA<br />
Kangasniemen taajaman osayleiskaavaselostus<br />
Suunnittelualueelle on tehty useita eri liikenneselvityksiä, näiden selvitysten pohjalta<br />
sekä viranomaisneuvotteluissa tulleiden asioiden seurauksena on tehty joitakin<br />
liikennejärjestelyjä. Yleiskaavoituksen kannalta merkityksellisiä toimenpiteitä ovat<br />
olleet mahdollisen eritaso- tai kiertoliittymän merkitseminen teiden 13 ja 447 risteykseen<br />
sekä tilan varaaminen museon risteyksen muutostöiden varalle. Uusia kevyenliikenteen<br />
väyliä merkitään tielle 13 golf-kentän suuntaan. Yleiskaavaan on merkitty<br />
perustettu Pieksämäen seudun moottori-kelkkareitistö, joka alkaa Niirasenlahden<br />
jäältä lähtien pohjoiseen.<br />
5.2.1.8 Erityisalueet<br />
Yhdyskuntateknisen huollon alueina on merkitty Syvälahden rannassa sijaitseva<br />
Kangasniemen varavedenottamo, Halkoniemessä sijaitseva jätevedenpuhdistamo,<br />
Suurolan saareen varaus jäteveden puhdistamolle, hautausmaa, vanha kaatopaikka<br />
sekä esim. mastojen tontteja tai sähkönjakeluun liittyviä varauksia. Nykyisen kaatopaikan<br />
alue sopii sijainniltaan ja ominaisuuksiltaan tulevaisuudessa mm. pienteollisuuteen,<br />
esimerkiksi jätteiden jatkojalostukseen.<br />
5.2.1.9 Suojelu<br />
Varsinaisina luonnonsuojelualueina (SL) merkitään Leppäselkä sekä Pätkönlampi.<br />
Alueet kuuluvat Natura-alueisiin ja ovat lintuvesien suojelukohteita.<br />
Luonnon monimuotoisuuden kannalta arvokkaina metsälakikohteina (luo-1) merkitään<br />
rantaluhdat Emäpajun länsirannalla, Kotajärven länsirannalla ja Sarkasenlammen<br />
pohjoisrannalla, Lammin tilan itäpuolella oleva suo sekä Puulaveden Pullinlahden<br />
rannalla oleva purolehto.<br />
Luonnon monimuotoisuuden kannalta arvokkaina linnustokohteina (luo-2) merkitään<br />
Emäpajun ja Kotajärven linnustokohteet sekä Puulaveden linnustokohteet Niirasenlahdessa,<br />
Ojastenlahdessa, Telkonlahdessa ja Koivusillanlahdessa.<br />
Luonnon monimuotoisuuden kannalta arvokkaana perinnebiotooppina (luo-3) merkitään<br />
Ala-Rantalan haka.<br />
Maisemallisesti arvokkaina alueina (ma) merkitään Emäpajun rantamaisema valtatien<br />
varrella, Niirasenlahden kallio ja Säynätlammen Liuskakallio.<br />
Alueelle on tehty erillinen luontoselvitys, josta löytyy tarkempaa tietoa suojelluista<br />
kohteista sekä suojeluperusteista.<br />
Suojeltavina rakennusperinnön kohteina ja alueina (SR) on merkitty seuraavat:<br />
- Beckerintien koulu<br />
- Museo<br />
- Salmela<br />
- Satamatien kohteet<br />
- Sikriitti (Tuukkasen talo)<br />
- Suurola<br />
- Suurosen entinen kauppa<br />
- Uuden hautausmaan talousrakennus<br />
Säilytettävinä rakennusperinnön kohteina ja alueina (s-1) on merkitty seuraavat:<br />
- Hanhimäki<br />
- Kaunisto<br />
- Kirkkolahdenkuja<br />
- Kivelä<br />
- Peltola<br />
- Koivula<br />
- Kuusiston riihi<br />
23
KANGASNIEMEN KUNTA<br />
Kangasniemen taajaman osayleiskaavaselostus<br />
Leppäniemi<br />
- Leskelä<br />
- Meijeri<br />
- Nakertajantie (osakokonaisuus)<br />
- Otto Mannisen tie (osakokonaisuus)<br />
- Reinikkala<br />
- Salmelantie 31<br />
- Savisilta<br />
Kirkonmäki (kirkko, kelotapuli, kiviaita, Tervaniemi) on merkitty kirkkojen ja muiden<br />
seurakunnallisten rakennusten alueeksi, jolla on erityistä kulttuurihistoriallista merkitystä<br />
(YK-1). Alue on valtakunnallisesti merkittävä kulttuuriympäristö.<br />
Kirkonkylän vanha koulu on merkitty julkisten palvelujen ja hallinnon alueeksi, jolla<br />
on erityistä kulttuurihistoriallista merkitystä (PY-1).<br />
Osa saarten pikkumökeistä keskustaajaman edustalla on merkitty RA/s-merkinnällä.<br />
Kaava-alueelle on tehty kulttuurihistoriaselvitys, josta löytyvät tar-kemmat tiedot<br />
kohteiden arvoista. Kohteet on merkitty kaavaan teh-dyn selvityksen perusteella.<br />
Seuraavia selvityksen kohteita ei ole merkitty kaavaan:<br />
- Syvälahdessa sijaitsevaa torppaa ei ole merkitty kaavaan, kos-ka rakennus<br />
on sortunut kevät talvella 2006.<br />
- Marjoniemen hirsihuvila on saanut purkuluvan ja todennäköi-sesti puretaan.<br />
Suojeltuina muinaismuistoina ovat merkittynä Leskelän kivikautinen asuinpaikka ja<br />
Venäläisojan varustukset.<br />
Mahdollisina muinaisjäännöskohteina on merkitty seuraavat:<br />
- Suurolansaari<br />
- Heteranta<br />
- Vanha Pappila<br />
5.2.1.10 Maa- ja metsätalous<br />
Rakennettuja alueita sekä suunnittelualuetta ympäröi maa- ja metsätalousvyöhykkeet.<br />
MU- merkinnällä on merkitty maa- ja metsätalous vyöhykkeet, jotka ovat erityistä<br />
ulkoilunohjaamistarvetta. Tällaisia alueita ovat mm. pienet saaret sekä luonnon- ja<br />
maiseman kannalta kauniit alueet. Alueita ovat mm. Suurolan saaren pohjoiskärki<br />
sekä Leskelän ja Säynätlammen välinen alue. Merkinnällä M-2 on merkitty pienet<br />
rakennetut saaret, joilla ei nykyisillä määräyksillä ole rakennusoikeutta.<br />
5.2.2 Muut alueet<br />
Vesialueet on merkitty kaavaan nykyisen rantaviivan mukaisesti.<br />
5.3 Kaavan vaikutukset<br />
Osayleiskaavan vaikutukset jäävät vähäisiksi koska kaavalla ei tehdä suuria muutoksia<br />
olemassa olevaan tilanteeseen. Osayleiskaavalla pyritään tiivistämään taajamarakennetta<br />
edelliseen osayleiskaavaan nähden.<br />
Suurimmat muutokset tulevat uudesta golfkentästä, joka muokkaa ympäristöä ja<br />
asettaa hieman paineita liikenteellisille järjestelyille. Hankkeeseen liittyen on saatu<br />
toimenpidelupa sekä ympäristölupa, jotka on myönnetty kesällä 2004. Muita yleiskaavan<br />
toteutumisesta aiheutuvia vaikutuksia syntyy uusista teollisuusalueista, lomarakennuksista<br />
sekä virkistysalueiden lisääntymisestä. Oikeusvaikutuksettomilla<br />
alueilla vaikutukset tutkitaan tarkemmin asemakaavoituksen yhteydessä.<br />
24
KANGASNIEMEN KUNTA<br />
Kangasniemen taajaman osayleiskaavaselostus<br />
5.3.1 Asemakaavoitukseen ja taajama rakenteeseen kohdistuvat vaikutukset<br />
Yleiskaavaan varaukset vastaavat nykyistä rakentamista sekä voimassaolevia asemakaavoja.<br />
Yleiskaavaan on merkitty seuraavat asemakaavoittamattomat asemakaavoitettaviksi<br />
tarkoitetut asuinalueet (LIITE 18):<br />
1. Suurolan saari<br />
Alue sijaitsee asemakaava-alueen eteläpuolella irrallisena nykyisestä asemakaava-alueesta.<br />
Asuinalueen laajuus on noin 13 hehtaaria. Alueelle ei ole<br />
rakennettu kunnallistekniikkaa.<br />
2. Pohissuo<br />
Pohissuo sijaitsee asemakaava-alueen eteläosissa ja olisi laajennusta nykyisiin<br />
asuinalueisiin. Laajuudeltaan alue on noin 20 hehtaaria. Alueen vieressä<br />
on toteutumatonta asemakaavaa.<br />
3. Vihikangas<br />
Vihikangas sijaitsee asemakaava-alueen eteläosissa ja tukeutuu nykyiseen<br />
asemakaava-alueeseen. Alueen pinta-ala on 15 hehtaaria.<br />
4. Uudistalonmäki<br />
Alue on nykyisen asemakaava-alueen länsipuolella Niirasen lahdessa. Alueen<br />
pinta-ala on noin 13 hehtaaria ja se on kytköksissä voimassa olevaan<br />
asemakaavaan.<br />
5. Salmelan alue<br />
Alue sijaitsee tien 15225 varrella asemakaava-alueen pohjoispuolella. Rakentamattoman<br />
alueen pinta-ala on noin 7 hehtaaria ja se on kytköksissä voimassa<br />
olevaan asemakaavaan.<br />
Suuria paineita asemakaavoittaa uusia asuinalueita ei Kangasniemen kunnalla ole,<br />
koska nykyisessä asemakaavassa on toteutumattomia alueita. Suurimmat investoinnit<br />
toteuttamisesta tulisi Suurolan saaren osalta, koska alueelle tulisi rakentaa<br />
kunnallistekniikka ja tieyhteydet.<br />
Asemakaavan mukaisille asuinalueille on lähinnä osoitettu laajenemissuuntia, jolloin<br />
olemassa oleva rakentaminen tukeutuu uuteen rakentamiseen. Näin voidaan hyödyntää<br />
nykyistä kunnallistekniikkaa ilman, että rakennetaan pitkiä siirtoviemäreitä.<br />
Uudet asuinalueet lisäävät hieman liikennettä toteutuessaan, mutta eivät aiheuta<br />
erityisjärjestelyjä.<br />
Asuinalueiden lisäksi asemakaava-aluetta on tarkoitus laajentaa teollisuusalueiden<br />
osalta Lapaskankaalla ja Asumalahdessa sekä palvelualueiden osalta Salmelassa<br />
ja valtatien 13 ja 446 risteyksessä.<br />
Salmelan alueella sijaitsee nykyinen seurakunnan leirikeskus, joka on kunnoltaan<br />
melko heikko. Nykyinen kaavamerkintä mahdollistaa toiminnan jatkumisen, mutta<br />
antaa myös mahdollisuuden yksityiselle palvelutoiminnalle. Alue on maaperältään<br />
rakentamiseen hyvin soveltuvaa, eikä näin ollen vaadi suuria maanparannustöitä.<br />
Suunnittelualueen mitoitettaville ranta-alueille ei ole juurikaan rakennettu, joten rakennustiheydet<br />
pysyvät mitoituksen mukaisina. Kuntakeskusta ympäröivät pienet<br />
saaret pyritään säilyttämään sellaisenaan. Osaan saarista merkitään rakennusoikeus,<br />
mutta pienimmät saaret merkitään jätevesiongelmien välttämiseksi M-2 merkinnällä,<br />
jolloin uutta rakennusta samalle paikalle ei voida rakentaa.<br />
5.3.2 Taloudelliset vaikutukset<br />
Kaavassa on varattu uusia teollisuus ja palvelualueita. Nämä alueet tuovat toteutuessaan<br />
Kangasniemelle uusia yrittäjiä ja tätä kautta työtä, palveluja ja rahaa. Jo<br />
nyt näyttää siltä, että uudet investoinnit ovat lisänneet kiinnostusta Kangasniemeä<br />
kohtaan. Tästä kertoo mm. merkittävä matkailupalveluhanke Kiviniemessä.<br />
Uudet asuinalueet on sijoitettu olemassa olevien asuinalueiden yhteyteen, jolloin<br />
rakentamiskustannukset jäisivät mahdollisimman pieniksi. Suurolan saaren asuinalueiden<br />
toteutuminen edellyttää alueelle tieyhteyden rakentamista sekä uutta kunnallisteknistä<br />
verkkoa. Alueelle on merkitty varaus, joka mahdollistaa tarvittaessa<br />
uuden jäteveden puhdistamon rakentamisen.<br />
25
KANGASNIEMEN KUNTA<br />
Kangasniemen taajaman osayleiskaavaselostus<br />
5.3.3 Liikenteelliset vaikutukset<br />
Uusi golfkenttähanke tuo paineita järjestää kevyenliikenteen väylää keskustaajamasta<br />
Golf-kentälle. Tie 13 ylittää vesistöt melko kapeana, joten kevyenliikenteen<br />
väylälle voi tulevaisuudessa olla tarvetta rakentaa oma silta. Museonristeykseen<br />
mahdollistetaan kaavalla järjestettäväksi liikenteen jouhevuutta edistävät risteysjärjestelyt.<br />
Liikenneturvallisuutta edistävät toimenpiteet ovat kuvattu tiehallinnon julkaisuissa,<br />
jotka on esitetty selostuksen alussa.<br />
5.3.4 Vaikutukset luonnonympäristöön ja maisemaan.<br />
Kaavaratkaisua on suunniteltu kaava-alueelle tehdyn luonto- ja maisemaselvityksen<br />
pohjalta. Arvokkaat alueet on kartoitettu ja toiminnot on sijoitettu huomioiden nämä<br />
arvot.<br />
Luonnon monimuotoisuuden ja maiseman kannalta arvokkaimmat alueet on pyritty<br />
säilyttämään kaavalla ja ohjaamaan niihin kohdistuvia toimenpiteitä maisematyöluvan<br />
avulla.<br />
Leppäselkä ja Pätkönlampi ovat Natura 2000-kohteita. Näitä lintuvesiä ympäröivät<br />
maa- ja metsätalousalueet sekä Leppäselkää virkistysalue, joten ympäristön maankäyttö<br />
ei vaaranna Natura-alueiden suojeluarvoja. Siksi osayleiskaavan johdosta ei<br />
ole tarpeen laatia luonnonsuojelulain 65 §:n mukaista vaikutusten arviointia.<br />
Maisemallisesti arvokkaiden peltoalueiden säilyttämistä turvataan osoittamalla ne<br />
merkinnällä MA. Avoimen peltomaiseman säilyttämiseksi rakentaminen on näillä<br />
alueilla sijoitettava talouskeskusten yhteyteen.<br />
Erillisten asemakaavoitus hankkeiden yhteydessä tullaan tekemään erilliset luontoselvitykset,<br />
joiden avulla voidaan turvata osayleiskaavatyössä selvittämättömät<br />
arvot.<br />
Jo kaavoitusvaiheessa näkyvimmät vaikutukset luontoon tulevat uudesta golf-kenttähankkeesta.<br />
Alue oli aiemmin luonnontilaista täyskasvuista mäntymetsää. Nyt<br />
puut ovat pääosin kaadettu ja maaperää on muokattu paikoin melko voimakkaasti.<br />
Vaikutukset ovat suurelta osin maisemallisia. Golf-kentän ylläpito pyritään kuitenkin<br />
pitämään mahdollisimman ekologisena. Tästä kertoo mm. se, että ruohon kasvua ei<br />
pyritä kiihdyttämään raskaalla lannoittamisella, vaan käytetään toissijaisia ympäristöystävällisempiä<br />
lannoitusmenetelmiä ja aineita.<br />
Osayleiskaavan mukainen mitoitus oikeuttaa rakentamaan rannoille 61 uutta lomarakennusta<br />
ja 20 asuinrakennusta. Nämä rakennuspaikat on pyritty sijoittamaan<br />
luonto- ja maisema-arvoja heikentämättä. Alueen rannat ovat joiltakin osin melko<br />
kivikkoisia ja reheviä. Lomarakennusten sijoittelussa on pyritty välttämään näitä alueita.<br />
Suurolansaaren asuinalueiden rakentamisen osalta ei ole paineita, sillä vapaita<br />
asuinalueita löytyy myös muualta. Toteutuessaan alueelle tehdään maanrakennustoimenpiteitä,<br />
jotka muokkaavat ympäristöä. Alueelle on merkitty varaus jäteveden<br />
puhdistamolle, joka toteutuessaan muuttaa alueen luonnetta virkistysalueena.<br />
Asumalahden teollisuusalue sijoittuu Pieksämäen tien varteen ja on tietä ylimmillään<br />
noin 25 korkeammalla. Tästä johtuen tuleva teollisuus tulee näkymään melko laajalti.<br />
Korkeimmilla kohdilla on myös tarvetta louhia, joka muuttaa ympäristöä.<br />
5.3.5 Vaikutukset virkistykseen<br />
Yleiskaavatyössä on selvitetty suunnittelualueen sekä suunnittelualuetta ympäröivät<br />
virkistysreitit ja paikat. Kaavaan on merkitty olemassa olevat virkistysreitit, joka<br />
turvaa alueiden säilymisen jatkossakin. Aiempaan yleiskaavaan nähden alueen virkistysmahdollisuudet<br />
paranevat merkittyjen reittien ja uusien virkistysalueiden johdosta.<br />
Suurolan saaren luontopolku pyritään säilyttämään myös saaren AP-alueen<br />
toteutuessa.<br />
5.3.6 Vaikutukset kulttuuri- ja rakennushistoriallisiin kohteisiin<br />
Osayleiskaavassa on otettu kattavasti huomioon kulttuuri- ja rakennushistoriallisesti<br />
merkittävien kohteiden ja alueiden säilyminen. Valtakunnalliset, maakunnalliset ja<br />
merkittävimmät paikalliset kohteet on merkitty kaavaan hierarkkisilla merkinnöillä.<br />
26
KANGASNIEMEN KUNTA<br />
Kangasniemen taajaman osayleiskaavaselostus<br />
5.3.7 Vaikutukset pinta- ja pohjavesiin<br />
Suunnittelu alueen pinta-alasta on 24 % vesistöä. Vesistöjen tilaa on pyritty turvaamaan<br />
rannoille sijoitettavan rakentamisen osalta asian mukaisilla jätevesi määräyksillä.<br />
Lisäksi uuden golfkentän alueen lannoittaminen tulee hoitaa mahdollisimman<br />
ympäristöystävällisesti, jolloin ehkäistään haitalliset vaikutukset vesistöihin.<br />
Suunnittelualueella sijaitsee yksi pohjavesialue. Alue sijoittuu kaava-alueen koillisosaan<br />
Syvälahden luoteispuolelle. Riskit pohjaveden pilaantumiselle tulevat liikenteestä<br />
sekä mahdollisista teollisuuden tuottamista päästöistä. Lapaskankaan pohjoispuolelle<br />
osoitettu teollisuusaluevaraus on merkitty TY-merkinnällä, joka turvaa<br />
läheisen pohjavesialueen haitalliset vaikutukset.<br />
5.4 Ympäristön häiriötekijät<br />
Valtie 13 on alueella melua aiheuttava tekijä. Meluntorjunnan välttämiseksi ei ole<br />
rakennettu meluvalleja. Toiminnot ovat sijoitettu alueelle siten, että meluhäiriöitä<br />
muodostuu mahdollisimman vähän. Laajoja ja yksityiskohtaisia meluselvityksiä alueelle<br />
ei ole tehty. Uusia melulle altistuvia toimintoja ei ole sijoitettu lähemmäksi 200<br />
metriä valtatietä 13. Normaali maasto-olosuhteissa melutaso on laskenut tuolloin<br />
alle 45 dB:n. Tosin liikenteen melu kantautuu tyynellä säällä vesistöjä pitkin melko<br />
etäällekin.<br />
5.5 Kaavamerkinnät ja määräykset<br />
Kerrostalovaltainen asuntoalue (AK)<br />
Alueella on mahdollista rakentaa kerrostaloja<br />
Pientalovaltainen asuntoalue (AP)<br />
Suunnittelu- ja rakentamismääräys<br />
Alue on asemakaavoitettava. Alueelle saa sijoittaa myös asumiselle tarpeellisia lähipalveluita<br />
ja virkistysalueita sekä sellaisia pienimuotoisia työtiloja, joista ei aiheudu<br />
melua, raskasta liikennettä, ilman pilaantumista tai näihin verrattavia ympäristöhaittoja.<br />
Pientalovaltainen asuntoalue (AP-1)<br />
Suunnittelu- ja rakentamismääräys<br />
Aluetta ei ole tarkoitus asemakaavoittaa. Rakennuspaikalle saa rakentaa 2 kaksikerroksista<br />
asuinrakennusta. Alueelle saa sijoittaa myös asumiselle tarpeellisia lähipalveluita<br />
ja virkistysalueita sekä sellaisia pienimuotoisia työtiloja, joista ei aiheudu melua,<br />
raskasta liikennettä, ilman pilaantumista tai näihin verrattavia ympäristöhaittoja.<br />
Yhden rakennuspaikan tehokkuus määräytyy tehokkuudella 0.1. Rakennuspaikan<br />
tulee olla vähintään 5000 m2. Olemassa olevia asuinrakennuksia saa peruskorjata<br />
ja laajentaa silloinkin, kun rakennuspaikka ei täytä pinta-alavaatimuksia. Alueen<br />
vesihuolto hoidetaan kiinteistökohtaisesti tai alueen sisällä esim. osuuskuntamuotoisesti.<br />
Pientalovaltainen asuntoalue (AP-2)<br />
Aluetta ei ole tarkoitus asemakaavoittaa. Alue kuuluu mitoitettavalle rantavyöhykkeelle,<br />
jolloin alueen rakennusoikeus on laskettu. Alueelle saa rakentaa asuntoja,<br />
loma-asuntoja ja niitä palvelevia talousrakennuksia. Tontin vähimmäiskoko on 4000<br />
m2. Yhden rakennuspaikan rakennusoikeus määräytyy tehokkuudella 0.1 asuin- ja<br />
talousrakennuksineen. Rakennusoikeus on kuitenkin enintään 350 k-m2.<br />
Maatilan ja talouskeskuksen alue (AM)<br />
Alueelle on sallittua yhden asuinrakennuksen rakentaminen, oleviin talouskeskuksiin<br />
liittyvä täydennys- ja korjausrakentaminen sekä maatilatalouteen liittyvä rakentaminen.<br />
Rakennuspaikan tehokkuus määräytyy tehokkuudella 0,1 ellei rakennuspaikan olosuhteet<br />
aseta muita rajoituksia. Rannan mitoitusvyöhykkeen ulkopuolisille rakennuspaikoille<br />
saa rakentaa 2 kaksikerroksista asuinrakennusta ja sen lisäksi käyttötarkoitukseen<br />
liittyviä talousrakennuksia<br />
27
KANGASNIEMEN KUNTA<br />
Kangasniemen taajaman osayleiskaavaselostus<br />
Keskustatoimintojen alue (C)<br />
Alueelle voidaan sijoittaa erilaisia keskustoimintoja palvelevia rakennuksia ja rakennelmia.<br />
Palvelujen ja hallinnon alue (P)<br />
Merkinnällä on merkitty palvelujen alueet, jotka sijoittuvat keskustan ulkopuolelle.<br />
Yksityisten palvelujen ja hallinnon alue (PK)<br />
Merkinnällä on merkitty yksityistenpalvelujen alueet, jotka sijoittuvat keskustan ulkopuolelle.<br />
Julkisten palvelujen ja hallinnon alue (PY)<br />
Merkinnällä on merkitty julkistenpalvelujen alueet, jotka sijoittuvat keskustan ulkopuolelle.<br />
Tällaisia ovat mm. koulut ja terveysasemat.<br />
Julkisten palvelujen ja hallinnon alue, jolla on erityistä kulttuurihistoriallista<br />
merkitystä (PY-1)<br />
Alueen käytön suunnittelussa on otettava huomioon alueen rakennushistorialliset ja<br />
ympäristön kannalta merkittävät arvot. Rakennuksen korjaus- ja muutostoimenpiteet<br />
tulee tehdä siten, ettei hävitetä julkisivujen arkkitehtonisesti arvokkaita tunnuspiirteitä,<br />
joita ovat kokonaishahmo, kattomuoto, pintamateriaalit, koristeelliset yksityiskohdat,<br />
ikkunoiden ruutujako (MRL 117§). Alueella ei saa tehdä sellaisia toimenpiteitä,<br />
jotka vähentävät sen suojeluarvoa. Rakennusta ei saa purkaa ilman MRL 127 §:<br />
ssä tarkoitettua lupaa. Museoviranomaiselle tulee varata tilaisuus lausunnon antamiseen<br />
ennen kohdetta koskevien lupahakemusten ratkaisemista. Kohteen arvot on<br />
kuvattu kaavaan liittyvässä erillisselvityksessä.<br />
Kirkkojen ja muiden seurakunnallisten rakennusten alue, jolla on erityistä<br />
kulttuurihistoriallista merkitystä (YK/s)<br />
Kirkkolain 14 luvun 5 §:n ja 12 §:n nojalla on suojeltu kirkkorakennus ja hautausmaalla<br />
sijaitsevat ennen vuotta 1917 vanhemmat rakennukset (kellotapuli) ja rakenteet<br />
(aita). Hautausmaa -aluetta koskevista toimenpiteistä on pyydettävä lausunto.<br />
Teollisuus- ja varastoalue (T)<br />
Alue on tarkoitettu teollisuustoiminnan käyttöön.<br />
Teollisuusalue, jolla ympäristö asettaa toiminnan laadulle erityisiä vaatimuksia<br />
(TY)<br />
Alueen lähistöllä sijaitsee pohjavesialue, joka asettaa toiminalle rajoituksia.<br />
Lähivirkistysalue (VL)<br />
Alueet ovat varattu virkistyskäyttöön.<br />
Urheilu- ja virkistyspalvelujen alue (VU)<br />
Alueet ovat varattu virkistyskäyttöön. Alueella sallitaan käyttötarkoitusta tukevien<br />
rakennusten ja rakennelmien rakentaminen.<br />
Urheilu- ja virkistyspalvelujen alue (VU-1)<br />
Alueelle voidaan sijoittaa golf-kenttä sekä yksityiskohtaisemman suunnittelun pohjalta<br />
toteuttaa toimintaa palvelevia rakennuksia ja rakenteita. Alueella tehtävät hoito-<br />
ja kunnostus toimenpiteet eivät saa oleellisesti heikentää pinta- ja pohjavesien<br />
tilaa.<br />
Loma-asuntoalue (RA)<br />
Alueelle voidaan sijoittaa lomarakennuksia ja niitä palvelevia talousrakennuksia. Rakennuspaikan<br />
rakennusoikeus määräytyy tehokkuudella 0.05. Maksimi rakennusoikeus<br />
on kuitenkin 200 k-m2.<br />
Loma-asuntoalue (RA-a)<br />
Alueelle voidaan sijoittaa loma-/asuinrakennuksia ja niitä palvelevia talousrakennuksia.<br />
Rakennuspaikan rakennusoikeus määräytyy tehokkuudella 0.05. Maksimi<br />
rakennusoikeus on kuitenkin 200 k-m2.<br />
28
KANGASNIEMEN KUNTA<br />
Kangasniemen taajaman osayleiskaavaselostus<br />
Loma-asuntoalue (RA-s)<br />
Alueelle voidaan sijoittaa lomarakennuksia ja niitä palvelevia talousrakennuksia. Rakennuspaikan<br />
rakennusoikeus määräytyy tehokkuudella 0.05. Maksimi rakennusoikeus<br />
on kuitenkin 80 k-m2.<br />
Matkailupalvelujen alue (RM)<br />
Alueen uudisrakentaminen vaatii asemakaavoituksen toteuttamista.<br />
Matkailupalvelujen alue (RM-1)<br />
Alueen uudisrakentaminen ei vaadi asemakaavoitusta. Alueen rakennusoikeus on 6<br />
000 k-m2. Rakennusluvan ehtona on korttelisuunnitelma, jossa jätevesien käsittely<br />
on esitetty.<br />
Tieliikenteen alue (LM)<br />
Alue on varattu tieliikenteen käyttöön pysähtymispaikaksi.<br />
Vesiliikenteen alue (LV)<br />
Merkityt alueet ovat varattu vesiliikenteen käyttöön. Alueet ovat satamia tai venevalkamia.<br />
Erityisalue (E)<br />
Alueet ovat varattu erityistoiminnoille.<br />
Yhdyskuntateknisen huollon alue (ET)<br />
Alueet ovat varattu eritoten yhdyskuntateknistä huoltoa palvelemaan. Tällaisia ovat<br />
esimerkiksi voimalaitokset puhelin mastot jne.<br />
Ampumarata-alue (EA)<br />
Alueelle on mahdollista sijoittaa ampumarata toimintaa palvelevaa rakentamista<br />
sekä harjoittaa siihen liittyvää toimintaa.<br />
Hautausmaa-alue (EH)<br />
Alue on varattu hautausmaata ja siihen liittyvää rakentamista varten.<br />
Luonnonsuojelualue (SL)<br />
Merkinnällä on osoitettu luonnonsuojelualain nojalla perustetut luonnonsuojelualueet.<br />
Kaavassa merkityt SL-alueet kuuluvat myös Natura-2000 verkostoon. Kohteiden<br />
arvot on kuvattu tarkemmin erillisessä luontoselvityksessä.<br />
Maa- ja metsätalousvaltainen alue (M)<br />
Suunnittelu- ja rakentamismääräys:<br />
Alueella sallitaan maa- ja metsätalouteen liittyvä sekä haja-asutusluonteinen rakentaminen.<br />
Rakennuspaikan tulee olla vähintään 5000m2. Rakentamisen on sijainniltaan<br />
liityttävä olemassa oleviin tilakeskuksiin siten, että ranta-alueet ja pellot säilyvät<br />
vapaana rakentamiselta. Olemassa olevia rakennuksia voidaan peruskorjata silloinkin,<br />
kun rakennuspaikka tai käytetty rakennusoikeus ei täytä annettua määräystä.<br />
Alueen metsienkäsittelyssä on noudatettava kulloinkin voimassa olevia valtakunnallisia<br />
rantametsien käsittelysuosituksia.<br />
Maa- ja metsätalousvaltainen alue (M-2)<br />
Alueet on varattu erityisesti taimitarhoille ja vastaavan tyyppiseen toimintaan. Alueen<br />
metsienkäsittelyssä on noudatettava kulloinkin voimassa olevia valtakunnallisia<br />
rantametsien käsittelysuosituksia.<br />
Taimitarha- tai palstaviljelyalue (MT)<br />
Alueet on varattu erityisesti taimitarhoille ja vastaavan tyyppiseen toimintaan. Alueen<br />
metsienkäsittelyssä on noudatettava kulloinkin voimassa olevia valtakunnallisia<br />
rantametsien käsittelysuosituksia.<br />
Maisemallisesti arvokas alue (MA)<br />
Alueella ei saa suorittaa maisemaa muuttavaa maanrakennustyötä, puiden katamista<br />
tai muuta näihin verrattavaa toimenpidettä ilman MRL 128 §:n mukaista lupaa.<br />
Alueen arvot on kuvattu kaavaan liittyvässä erillisselvityksessä.<br />
29
KANGASNIEMEN KUNTA<br />
Kangasniemen taajaman osayleiskaavaselostus<br />
Maa- ja metsätalousvaltainen alue, jolla on erityistä ulkoilun ohjaamistarvetta<br />
tai ympäristöarvoja (MU)<br />
Alueen metsienkäsittelyssä on noudatettava kulloinkin voimassa olevia valtakunnallisia<br />
rantametsien käsittelysuosituksia.<br />
Vesialue (W)<br />
Lukuun ottamatta SL-merkinnällä merkittyjä vesialueita kaikki vesialueet on merkitty<br />
vesialueina.<br />
Ranta-asemakaava alue<br />
Alueella on voimassa oleva ranta-asemakaava. Alueella noudatetaan kunkin voimassa<br />
olevan ranta-asemakaavan määräyksiä.<br />
Rannan mitoitusvyöhyke<br />
Osayleiskaava vahvistuu oikeusvaikutteisena ainoastaan rannan mitoitusvyöhykkeellä.<br />
Mitoitetut alueet ovat merkitty kaavaan. Alue on noin 200 metriä leveä kaista<br />
rannasta mantereelle.<br />
Muinaismuistokohde.<br />
Kohde on muinaismuistolain (295/1963) nojalla rauhoitettu. Kohteen arvot on kuvattu<br />
kaavaselostuksessa ja erillisessä Museoviraston selvityksessä. Aluetta koskevat<br />
maankäyttösuunnitelmat on lähetettävä Museovirastoon lausuntoa varten.<br />
Muinaismuistoalue.<br />
Kohde on muinaismuistolain (295/1963) nojalla rauhoitettu.<br />
Todennäköinen muinaismuistokohde<br />
Kohteen laajennus on selvitettävä ennen aluetta koskevien maankäyttösuunnitelmien<br />
toteuttamista. Kohteen arvot on kuvattu kaavaselostuksessa ja erillisessä Museoviraston<br />
selvityksessä.<br />
Rakennuslainsäädännön nojalla suojeltava kohde<br />
Rakennuksessa suoritettavien korjaus- ja muutostöiden, käyttötarkoituksen muutosten<br />
sekä täydennysrakentamisen ja kohteessa tehtävien toimenpiteiden tulee olla<br />
sellaisia, että kohteen rakennushistoriallisesti/kulttuurihistoriallisesti/maisemakuvallisesti<br />
arvokas luonne säilyy. Rakennuksen korjaus- ja muutostoimenpiteet tulee tehdä<br />
siten, ettei hävitetä julkisivujen arkkitehtonisesti arvokkaita tunnuspiirteitä, joita<br />
ovat kokonaishahmo, kattomuoto, pintamateriaalit, koristeelliset yksityiskohdat, ikkunoiden<br />
ruutujako (MRL 117§). Kohteessa ei saa tehdä sellaisia toimenpiteitä, jotka<br />
vähentävät sen suojeluarvoa. Rakennusta ei saa purkaa ilman MRL 127§:ssä tarkoitettua<br />
lupaa. Museoviranomaiselle tulee varata tilaisuus lausunnon antamiseen<br />
ennen kohdetta koskevien lupahakemusten ratkaisemista. Kohteen arvot on kuvattu<br />
kaavaan liittyvässä erillisselvityksessä.<br />
Rakennuslainsäädännön nojalla suojeltava alue<br />
Rakennuksissa suoritettavien korjaus- ja muutostöiden, käyttötarkoituksen muutosten<br />
sekä täydennysrakentamisen ja alueella tehtävien toimenpiteiden tulee olla<br />
sellaisia, että alueen rakennushistoriallisesti/kulttuurihistoriallisesti/maisemakuvallisesti<br />
arvokas luonne säilyy. Rakennuksien korjaus- ja muutostoimenpiteet tulee<br />
tehdä siten, ettei hävitetä julkisivujen arkkitehtonisesti arvokkaita tunnuspiirteitä,<br />
joita ovat kokonaishahmo, kattomuoto, pintamateriaalit, koristeelliset yksityiskohdat,<br />
ikkunoiden ruutujako (MRL 117§). Alueella ei saa tehdä sellaisia toimenpiteitä, jotka<br />
vähentävät sen suojeluarvoa. Rakennuksia ei saa purkaa ilman MRL 127 §:ssä tarkoitettua<br />
lupaa. Museoviranomaiselle tulee varata tilaisuus lausunnon antamiseen<br />
ennen aluetta koskevien lupahakemusten ratkaisemista. Alueen arvot on kuvattu<br />
kaavaan liittyvässä erillisselvityksessä.<br />
Rakennuslainsäädännön nojalla suojeltava kohde, olla ympäristö säilytetään.<br />
Hautausmaan talousrakennus. Rakennuksessa suoritettavien korjaus- ja muutostöiden,<br />
käyttötarkoituksen muutosten sekä täydennysrakentamisen ja kohteessa<br />
tehtävien toimenpiteiden tulee olla sellaisia, että kohteen rakennushistoriallisesti<br />
30
KANGASNIEMEN KUNTA<br />
Kangasniemen taajaman osayleiskaavaselostus<br />
/kulttuurihistoriallisesti /maisemakuvallisesti arvokas luonne säilyy. Rakennuksen<br />
korjaus- ja muutostoimenpiteet tulee tehdä siten, ettei hävitetä julkisivujen arkkitehtonisesti<br />
arvokkaita tunnuspiirteitä, joita ovat kokonaishahmo, kattomuoto, pintamateriaalit,<br />
koristeelliset yksityiskohdat, ikkunoiden ruutujako (MRL 117§). Kohteessa<br />
ei saa tehdä sellaisia toimenpiteitä, jotka vähentävät sen suojeluarvoa. Rakennusta<br />
ei saa purkaa ilman MRL 127 §:ssä tarkoitettua lupaa. Museoviranomaiselle tulee<br />
varata tilaisuus lausunnon antamiseen ennen kohdetta koskevien lupahakemusten<br />
ratkaisemista. Kohteen arvot on kuvattu kaavaan liittyvässä erillisselvityksessä.<br />
Kohde, jolla ympäristö säilytetään.<br />
Rakentamisessa tulee ottaa huomioon kohteen kulttuurihistoriallisesti arvokas luonne<br />
siten, että uudisrakentaminen rakennustavaltaan ja sijainniltaan liittyy olemassa<br />
olevaan rakennuskantaan ja ympäristöön ja että olemassa olevat kulttuurihistoriallisesti<br />
merkittävät rakennukset ja rakenteet, tiestö sekä puusto ja muu kasvillisuus<br />
säilyvät. Rakennusta ei saa purkaa ilman MRL 127 §:ssä tarkoitettua lupaa. Kohteen<br />
arvot on kuvattu kaavaan liittyvässä erillisselvityksessä.<br />
Alue, jolla ympäristö säilytetään.<br />
Rakentamisessa tulee ottaa huomioon alueen kulttuurihistoriallisesti arvokas luonne<br />
siten, että uudisrakentaminen rakennustavaltaan ja sijainniltaan liittyy olemassa olevaan<br />
rakennuskantaan ja ympäristöön ja että olemassa olevat kulttuurihistoriallisesti<br />
merkittävät rakennukset ja rakenteet, tiestö sekä puusto ja muu kasvillisuus säilyvät.<br />
Rakennuksia ei saa purkaa ilman MRL 127 §:ssä tarkoitettua lupaa. Alueen arvot on<br />
kuvattu kaavaan liittyvässä erillisselvityksessä.<br />
Alueen osa, jolla olevat paikallista kulttuuriperinnettä edustavat lomarakennukset<br />
pyritään säilyttämään.<br />
Uuden lomarakennuksen rakentaminen ei ole sallittua. Jätevesien käsittely tulee<br />
hoitaa kunnan jätevesien käsittelyn ohjeiden mukaisesti.<br />
Maisemallisesti arvokas alue<br />
Alueella ei saa suorittaa maisemaa muuttavaa maanrakennustyötä, puiden kaatamista<br />
tai muuta näihin verrattavaa toimenpidettä ilman MRL 128 §:n mukaista lupaa.<br />
Alueen arvot on kuvattu kaavaan liittyvässä erillisselvityksessä.<br />
Tärkeä tai vedenhankintaan soveltuva pohjavesialue<br />
Alueella rakentamista rajoittavat pohjaveden muuttamiskielto (Vesilaki 18 §) ja pilaamiskielto<br />
(Ympäristönsuojelulaki). Jätevesien käsittely hoidetaan kunnan jätevesien<br />
käsittelyohjeiden mukaisesti. Öljysäiliöt on sijoitettava rakennusten sisätiloihin tai<br />
suoja-altaaseen, jonka tilavuus vastaa vähintään varastoitavan öljyn enimmäismäärää.<br />
Natura 2000 -verkostoon kuuluva tai ehdotettu alue<br />
Alueen suojeluarvojen huomioon ottamisesta on säädetty LSL 65 ja 66 §:ssä. Alueen<br />
arvot on kuvattu kaavaan liittyvässä erillisselvityksessä.<br />
Luonnon monimuotoisuuden kannalta erityisen tärkeä alue<br />
Metsälakikohteet.<br />
Alueen käyttöä suunniteltaessa ja toteutettaessa on otettava huomioon luonnon monimuotoisuuden<br />
kannalta tärkeiden elinympäristöjen ja eliölajiesiintymien säilymisedellytykset.<br />
Alueen arvot on kuvattu kaavaan liittyvässä erillisselvityksessä.<br />
Luonnon monimuotoisuuden kannalta erityisen tärkeä alue<br />
Linnustokohteet.<br />
Alue on linnustolle tärkeä pesimisalue, jolla ei saa suorittaa sellaisia toimenpiteitä,<br />
jotka heikentävät alueen merkitystä lintujen elinolosuhteiden kannalta. Alueen arvot<br />
on kuvattu kaavaan liittyvässä erillisselvityksessä.<br />
31
KANGASNIEMEN KUNTA<br />
Kangasniemen taajaman osayleiskaavaselostus<br />
Luonnon monimuotoisuuden kannalta erityisen tärkeä alue<br />
Perinnebiotooppi.<br />
Alueen käyttöä suunniteltaessa ja toteutettaessa on otettava huomioon luonnon monimuotoisuuden<br />
kannalta tärkeiden elinympäristöjen ja eliölajiesiintymien säilymisedellytykset.<br />
Maisemaa muuttaviin toimenpiteisiin vaaditaan maisematyölupa (MRL<br />
128 §). Alueen arvot on kuvattu kaavaan liittyvässä erillisselvityksessä.<br />
YLEISET MÄÄRÄYKSET:<br />
Rakentaminen rantavyöhykkeellä:<br />
Alueella tulee kiinnittää erityistä huomiota riittävän suojapuuston jättämiseen rakennusten<br />
ja rannan väliin. Rakennusten muoto ja väri tulee soveltua ympäristöön.<br />
Rakentamisen määrä ja etäisyydet:<br />
Loma- tai asuinrakennusten minimi etäisyydet rantaviivasta<br />
alle 80 k-m2 25 m<br />
alle 100 k-m2 30 m<br />
alle 120 k-m2 35 m<br />
yli 120 k-m2 40 m<br />
alimman lattiatason tulee 1,5 m keskiveden korkeudesta. Saunarakennuksen, jonka<br />
kerrosala on enintään 20 k-m2 voi sijoittaa edellä mainittua metrimäärää lähemmäksi<br />
rantaviivaa. Etäisyyden tulee kuitenkin olla vähintään 10 m. Kerrosalaltaan 20-25<br />
k-m2 suuruinen sauna tulee sijoittaa vähintään 15 m ja sitä suuremmat vähintään<br />
25 m.<br />
Tätä yleiskaavaa voidaan käyttää rantavyöhykkeellä sijaitsevilla AP-, AM-, RA-, RAs,<br />
ja RA-a-alueilla rakennusluvan myöntämisen perusteena. (MRL 72 §)<br />
Osayleiskaava vahvistuu oikeusvaikutteisena ainoastaan rannan mitoitusvyöhykkeen<br />
osalta. Rannan mitoitusvyöhyke on osoitettu kaavakartalla. Vyöhyke ulottuu n.<br />
200 metriä syvälle rantaviivasta.<br />
Uusille rakennuspaikoille kulkemiseen tulee käyttää olemassa olevia teitä ja liittymiä<br />
yleisille teille. Jos uusia liittymiä ja liittymäjärjeste-lyjä on tarpeen tehdä tulee tarvittavien<br />
toimenpiteiden selvittämiseksi olla yhteydessä tiehallintoon.<br />
32
KANGASNIEMEN KUNTA<br />
Kangasniemen taajaman osayleiskaavaselostus<br />
6 OSAYLEISKAAVAN TOTEUTUS<br />
6.1 Toteuttaminen ja ajoitus<br />
Osayleiskaava vahvistuu oikeusvaikutteisena ainoastaan rannanmitoitusvyöhykkeen<br />
osalta. Rannanmitoitusvyöhykkeeseen kuuluvat alueet on merkitty kaavaan<br />
punaisella katkoviivalla. Mitoitusvyöhykkeen laajuus on noin 200 metriä rannasta<br />
mantereelle. Näillä alueilla voidaan uusille rakennuspaikoille osayleiskaavan perusteella<br />
myöntää rakennuslupa. Rannanmitoitusvyöhykkeen ulkopuolella osayleiskaava<br />
ei vahvistu oikeusvaikutteisena. Näillä alueilla kaava toimii ohjeellisena ja suuntaa-antavana.<br />
Osayleiskaavan hierarkkinen asema ja suhde rakentamista ohjaavaan maankäytön<br />
suunnitteluun:<br />
1. Lait ja asetukset<br />
2. Detaljikaavat<br />
3. Oikeusvaikutteiset yleiskaavat (rannan mitoitusvyöhykkeiden osalta)<br />
4. Rakennusjärjestys<br />
5. Maakuntakaava / seutukaava<br />
6. Valtuuston hyväksymä oikeusvaikutukseton yleiskaava (rannan mitoitusvyöhykkeen<br />
ulkopuoliset alueet)<br />
7. Muut suunnitelmat<br />
Oikeusvaikutukseton yleiskaava toimii lähinnä strategisena suunnitelmana, siihen ei<br />
voi vedota asemakaavaa laadittaessa tai niihin liittyvissä muutoksenhaku prosesseissa.<br />
Oikeusvaikutukseton yleiskaava antaa kunnalle oikeuden hakea lunastuslupaa<br />
MRL 99 §:n mukaisesti. Lunastus koskee esimerkiksi yleiskaavan mukaista<br />
yhdyskuntakehitystä, joka toteutuakseen vaatii lunastustoimenpiteitä.<br />
Yleiskaavan toteuttaminen riippuu kunnan, seurakunnan ja yksityisten maanomistajien<br />
aktiivisuudesta toteuttaa kaavan mukaisia toimintoja. Teollisuus ja palvelualueiden<br />
toteuttamiseen vaikuttavat alueen vetovoima ja tätä kautta yksityisten toimijoiden<br />
kysyntä sijoittaa alueelle toimintojaan.<br />
Hollolassa 8. päivänä tammikuuta 2007<br />
INSINÖÖRITOIMISTO PAAVO RISTOLA OY<br />
Matti Kautto Markus Hytönen<br />
RA, osastopäällikkö maanmittausinsinööri (AMK)<br />
suunnitteluinsinööri<br />
33
YHTEYSTIEDOT:<br />
Kangasniemen kunta<br />
maankäyttöteknikko Jouko Romo<br />
puh. (015) 7801 253<br />
sähköposti jouko.romo@kangasniemi.fi<br />
Insinööritoimisto Paavo Ristola Oy<br />
suunnitteluinsinööri Markus Hytönen<br />
puh. (03) 523 5277<br />
sähköposti markus.hytonen@ristola.com<br />
osastopäällikkö Matti Kautto<br />
puh. (03) 523 5270<br />
sähköposti matti.kautto@ristola.com