El massatge en mans dels fisioterapeutes - Col·legi de ...
El massatge en mans dels fisioterapeutes - Col·legi de ...
El massatge en mans dels fisioterapeutes - Col·legi de ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Un <strong>de</strong> cada dos b<strong>en</strong>eficiaris <strong>de</strong> la llei <strong>de</strong> <strong>de</strong>p<strong>en</strong>dència <strong>en</strong>cara<br />
no cobra<br />
G<strong>en</strong>eralitat i Govern c<strong>en</strong>tral s'han embrancat <strong>en</strong> una<br />
polèmica per l'aplicació <strong>de</strong> la llei <strong>de</strong> la <strong>de</strong>p<strong>en</strong>dència<br />
però cap <strong>de</strong> les dues administracions assumeix la culpa<br />
d'haver <strong>de</strong>fraudat les expectatives que va provocar<br />
el projecte estrella <strong>de</strong> José Luis Rodríguez Zapatero. <strong>El</strong><br />
primer a atacar va ser el presid<strong>en</strong>t José Montilla quan<br />
va acusar l'Executiu c<strong>en</strong>tral <strong>de</strong> "no estar a l'altura <strong>de</strong><br />
les circumstàncies" perquè no aportava recursos sufici<strong>en</strong>ts.<br />
Zapatero no va trigar ni 24 hores a replicar-li que<br />
l'Administració c<strong>en</strong>tral està complint "estrictam<strong>en</strong>t" la<br />
llei. <strong>El</strong> cert és que a hores d'ara hi ha un total <strong>de</strong> 62.474<br />
ciutadans catalans amb dret a cobrar una ajuda per<br />
la llei <strong>de</strong> la <strong>de</strong>p<strong>en</strong>dència. D'aquests, només la meitat,<br />
31.161, l'han com<strong>en</strong>çat a rebre. ¿Qui té raó? Aquestes<br />
són les preguntes que int<strong>en</strong>t<strong>en</strong> donar resposta a com<br />
s'està aplicant la llei.<br />
1 ¿Qui i quant paga?<br />
Segons les da<strong>de</strong>s <strong>de</strong>l Govern català, aquest any 2008 la<br />
G<strong>en</strong>eralitat <strong>de</strong>stina a l'aplicació <strong>de</strong> la llei un total <strong>de</strong> 483<br />
milions d'euros i calcula que a finals d'any l'Executiu<br />
c<strong>en</strong>tral n'haurà abonat 113. Al tractar-se d'un mo<strong>de</strong>l <strong>de</strong><br />
copagam<strong>en</strong>t, els b<strong>en</strong>eficiaris estan contribuint <strong>en</strong> total<br />
amb 62 milions d'euros. Encara que la llei diu que cada<br />
part s'ha <strong>de</strong> fer càrrec d'un 33%, <strong>en</strong> realitat ara el Govern<br />
<strong>de</strong> la G<strong>en</strong>eralitat n'assumeix un 68%, l'Estat, un<br />
20% i els usuaris, el 12% restant. O el que és el mateix,<br />
<strong>en</strong> el cas d'una persona consi<strong>de</strong>rada <strong>de</strong> "gran <strong>de</strong>p<strong>en</strong>dència"<br />
que estigui atesa <strong>en</strong> una residència amb una<br />
plaça que impliqui un cost <strong>de</strong> 1.800 euros, l'usuari <strong>en</strong><br />
paga 500, l'Estat 258 i la resta (1.042 euros) l'assumeix<br />
l'Administració autonòmica.<br />
2 ¿Quines són les causes <strong><strong>de</strong>ls</strong> <strong>en</strong>darrerim<strong>en</strong>ts <strong>en</strong><br />
l'aplicació <strong>de</strong> la llei?<br />
La G<strong>en</strong>eralitat reconeix la l<strong>en</strong>titud <strong>en</strong> l'aplicació <strong>de</strong> la llei<br />
però l'atribueix al fet que el Govern c<strong>en</strong>tral no va calcular<br />
bé la xifra <strong>de</strong> b<strong>en</strong>eficiaris. Al final són el doble <strong><strong>de</strong>ls</strong><br />
previstos i per això ara per cada euro que hi posa l'Estat,<br />
la G<strong>en</strong>eralitat n'assumeix 3,25. Tant l'Administració autonòmica<br />
com les difer<strong>en</strong>ts <strong>en</strong>titats consi<strong>de</strong>r<strong>en</strong> que es<br />
van <strong>de</strong>spertar unes expectatives s<strong>en</strong>se t<strong>en</strong>ir diss<strong>en</strong>yada<br />
la maquinària administrativa per po<strong>de</strong>r portar-les a la<br />
pràctica. Per exemple, inicialm<strong>en</strong>t no estav<strong>en</strong> connecta<strong>de</strong>s<br />
les xarxes informàtiques i els tècnics <strong>de</strong> la G<strong>en</strong>eralitat<br />
es vei<strong>en</strong> obligats a <strong>en</strong>tregar a Madrid les da<strong>de</strong>s <strong><strong>de</strong>ls</strong><br />
b<strong>en</strong>eficiaris <strong>en</strong> disquets informàtics.<br />
A això s'hi ha <strong>de</strong> sumar les dificultats que t<strong>en</strong><strong>en</strong> molts<br />
ajuntam<strong>en</strong>ts per tramitar l'allau <strong>de</strong> peticions que reb<strong>en</strong>.<br />
La G<strong>en</strong>eralitat té 23 equips <strong>de</strong> professionals <strong>de</strong>stinats<br />
a fer les avaluacions que permetin obt<strong>en</strong>ir les aju<strong>de</strong>s.<br />
Aquests equips treball<strong>en</strong> <strong>en</strong> col.laboració amb els ajuntam<strong>en</strong>ts.<br />
<strong>El</strong>s municipis <strong>de</strong> més <strong>de</strong> 20.000 habitants dispos<strong>en</strong><br />
<strong>de</strong> grups <strong>de</strong> professionals propis m<strong>en</strong>tre que a la<br />
resta aquesta gestió recau <strong>en</strong> els consells comarcals.<br />
3 ¿<strong>El</strong>s b<strong>en</strong>eficiaris que reuneix<strong>en</strong> les condicions per<br />
cobrar però <strong>en</strong>cara no han com<strong>en</strong>çat a rebre l'ajuda<br />
podran fer-ho amb caràcter retroactiu?<br />
Les difer<strong>en</strong>ts administracions assegur<strong>en</strong> que sí. Per<br />
tant, els 31.313 ciutadans catalans que ja han superat<br />
el procés d'avaluació i t<strong>en</strong><strong>en</strong> reconegut el dret a l'ajuda,<br />
però <strong>en</strong>cara no han cobrat, quan ho facin hauri<strong>en</strong> <strong>de</strong> rebre<br />
també els diners <strong>en</strong>darrerits <strong>de</strong>s <strong>de</strong>l dia <strong>en</strong> què van<br />
<strong>en</strong>tregar la sol.licitud.<br />
4 ¿Quant estan cobrant els b<strong>en</strong>eficiaris?<br />
Segons les da<strong>de</strong>s oficials, la mitjana que estan reb<strong>en</strong>t és<br />
<strong>de</strong> 597 euros al mes. La quantia varia <strong>en</strong> funció <strong>de</strong>l grau<br />
<strong>de</strong> <strong>de</strong>p<strong>en</strong>dència. La llei estableix que <strong>en</strong> el cas <strong>de</strong> les<br />
persones amb més dificultats l'ajuda va <strong><strong>de</strong>ls</strong> 811 euros<br />
<strong>en</strong> el cas <strong>de</strong> la prestació vinculada a un servei o per at<strong>en</strong>ció<br />
personal als 506 euros quan un familiar s'<strong>en</strong>carrega<br />
<strong>de</strong> les at<strong>en</strong>cions.<br />
5 ¿Quin és el perfil majoritari <strong>de</strong> les persones amb dret<br />
a rebre una ajuda?<br />
La llei no estableix un mínim o un màxim d'edat per po<strong>de</strong>r<br />
percebre les aju<strong>de</strong>s, i només planteja uns requisits<br />
especials per als m<strong>en</strong>ors <strong>de</strong> tres anys. Actualm<strong>en</strong>t, més<br />
<strong>de</strong> la meitat (un 58%) <strong><strong>de</strong>ls</strong> catalans que t<strong>en</strong><strong>en</strong> reconegut<br />
el dret són dones. Les <strong>de</strong> més <strong>de</strong> 65 anys repres<strong>en</strong>t<strong>en</strong><br />
un 82% <strong>de</strong>l total <strong>de</strong> b<strong>en</strong>eficiaris. La meitat d'aquestes<br />
persones t<strong>en</strong><strong>en</strong> reconegut algun tipus <strong>de</strong> discapacitat<br />
física.<br />
6 ¿Què passa si una persona té dret a una plaça <strong>en</strong> una<br />
residència però no hi ha espai <strong>en</strong> cap c<strong>en</strong>tre públic?<br />
T<strong>en</strong>int <strong>en</strong> compte que un 72% <strong><strong>de</strong>ls</strong> b<strong>en</strong>eficiaris viu<strong>en</strong> a<br />
les comarques <strong>de</strong> Barcelona, no és fàcil accedir a una<br />
plaça <strong>en</strong> una residència. La G<strong>en</strong>eralitat assegura que,<br />
malgrat la <strong>de</strong>manda, cap b<strong>en</strong>eficiari es quedarà s<strong>en</strong>se<br />
una plaça perquè, <strong>en</strong> el cas que no es trobi <strong>en</strong> un c<strong>en</strong>tre<br />
públic, l'Administració autonòmica assumirà el cost <strong>de</strong><br />
la d'una residència privada. Les <strong>en</strong>titats que treball<strong>en</strong><br />
habitualm<strong>en</strong>t amb persones amb problemes <strong>de</strong> <strong>de</strong>p<strong>en</strong>dència<br />
consi<strong>de</strong>r<strong>en</strong> que és precisam<strong>en</strong>t a les zones rurals<br />
on la quantitat més baixa <strong>de</strong> serveis complica més<br />
l'aplicació <strong>de</strong> la llei.<br />
7 ¿Quines són les previsions per al 2009?<br />
<strong>El</strong> Govern c<strong>en</strong>tral ha pressupostat 18 milions d'euros<br />
per a Catalunya (aquest any er<strong>en</strong> 39). A aquesta xifra s'hi<br />
haurà <strong>de</strong> sumar una quantitat per cada b<strong>en</strong>eficiari. En<br />
els casos <strong>de</strong> gran <strong>de</strong>p<strong>en</strong>dència paga, segons el nivell,<br />
<strong>en</strong>tre 258,75 euros i 1.100. La G<strong>en</strong>eralitat no <strong>de</strong>scarta<br />
aprofitar la negociació sobre el finançam<strong>en</strong>t per reclamar<br />
a l'Estat més esforç econòmic, basant-se <strong>en</strong> el fet<br />
que els serveis socials han <strong>de</strong> ser similars <strong>en</strong> totes les<br />
comunitats.<br />
<strong>El</strong> Periòdico. 21/10/2008<br />
35