Sectors emergents als països del Mediterrani - Cambra de Comerç ...
Sectors emergents als països del Mediterrani - Cambra de Comerç ...
Sectors emergents als països del Mediterrani - Cambra de Comerç ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
84<br />
1. L’entorn per a la pime catalana al <strong>Mediterrani</strong><br />
núm. 3<br />
Israel va signar un important acord comercial amb els Estats Units l’any 1985 que eliminava<br />
els aranzels <strong>de</strong> la majoria <strong><strong>de</strong>l</strong>s productes industri<strong>als</strong> i que es va completar<br />
amb un segon acord al 1996 per l’eliminació <strong>de</strong> les barreres en els productes agrícoles.<br />
Amb la UE, probablement Israel es podrà beneficiar <strong>de</strong> la Política Europea <strong>de</strong><br />
Veïnatge amb un format semblant a com ho fan actualment Suïssa o Noruega (plenitud<br />
<strong>de</strong> drets econòmics però sense participació política). Israel també ha signat<br />
acords comerci<strong>als</strong> amb l’EFTA, Canadà, Turquia (que ja gau<strong>de</strong>ix d’una unió duanera<br />
amb la UE), Mèxic, Romania i Bulgària. Cal <strong>de</strong>stacar també les zones industri<strong>als</strong> qualifica<strong>de</strong>s<br />
(QIZ), zones franques situa<strong>de</strong>s a Jordània (1996) i Egipte (2005) que gau<strong>de</strong>ixen<br />
<strong><strong>de</strong>l</strong>s mateixos beneficis que l’acord comercial Israel-Estats Units i situats en<br />
aquells <strong>països</strong> just al costat <strong>de</strong> la frontera israelita.<br />
Per tal <strong>de</strong> completar la internacionalització <strong>de</strong> l’economia s’ha passat a un sistema<br />
<strong>de</strong> lliure convertibilitat <strong>de</strong> la moneda, s’han eliminat les restriccions a l’entrada i sortida<br />
<strong>de</strong> capit<strong>als</strong>, i a la inversió estrangera, i s’han equiparat els tipus impositius sobre<br />
les ren<strong>de</strong>s <strong><strong>de</strong>l</strong> capital estranger amb les <strong><strong>de</strong>l</strong> nacional.<br />
1.2.6. Turquia, camí <strong>de</strong> convertir-se en un actor global<br />
Compatibilitat d’islam i <strong>de</strong>mocràcia<br />
Des <strong><strong>de</strong>l</strong>s anys 40, el sistema polític turc és multipartit i progressivament s’ha anat<br />
orientant cap a les estructures internacion<strong>als</strong> occi<strong>de</strong>nt<strong>als</strong>, com ara el Consell d’Europa<br />
(1949), l’OTAN (1952), l’acord d’associació amb la UE (1963), la unió duanera<br />
amb aquesta (1996) i, a fin<strong>als</strong> <strong><strong>de</strong>l</strong> 2005, l’obertura <strong>de</strong> les negociacions per formar-ne<br />
part plenament.<br />
La inestabilitat política, amb nombrosos governs <strong>de</strong> coalició, ha estat una constant<br />
al llarg <strong><strong>de</strong>l</strong>s anys 90 fins que les eleccions <strong><strong>de</strong>l</strong> 2002 van portar al po<strong>de</strong>r el Partit <strong>de</strong> la<br />
Justícia i el Desenvolupament (AKP) per majoria absoluta. L’avanç <strong>de</strong> l’islamisme al<br />
país i la incapacitat d’adaptació <strong><strong>de</strong>l</strong>s partits tradicion<strong>als</strong> <strong>als</strong> ràpids canvis econòmics<br />
i soci<strong>als</strong> són les princip<strong>als</strong> causes <strong><strong>de</strong>l</strong> gir polític. Aquests resultats han permès a<br />
aquesta formació <strong>de</strong> centre-dreta islàmica mo<strong>de</strong>rada portar a terme una sèrie <strong>de</strong><br />
polítiques d’estabilitat macroeconòmica i d’acostament a la Unió Europea en un context<br />
<strong>de</strong> creixement econòmic favorable. Previsiblement, l’AKP podria resultar guanyadora<br />
novament a les eleccions <strong><strong>de</strong>l</strong> 2007 i, fins al moment, la seva mo<strong>de</strong>ració en els<br />
temes religiosos ha rebut el recolzament crític i condicionat <strong>de</strong> l’estament militar i l’establiment<br />
secular.