com dir dir clara. Totes soles, en abstracte, aquestes indicacions no fan que un missatge(escrit o oral) sigui clar. És la bona redacció del missatge (escrit) que l'hi fa. La gramàtica ésuna condició necessària d’una bona redacció, però no suficient.La redacció d’una notícia, a més d’ésser formalment clara, ha d’ésser convincent. Dit d’unaaltra manera, no ha de semblar mai un formulari automàtic, una mena de patró apte per aqualsevol missatge. Com que una notícia ha d’ésser viva, perquè és vida, la redacció quel’exposa no pot ésser amorfa, insípida. Més aviat ha de traspuar tant la convicció delredactor com l’interès de fer-se llegir i de fer-se creure.Ara, una redacció és un teixit de frases, i si aquestes frases no són clares, difícilment hoserà el tot resultant. Han d’ésser, doncs, clares, una per una, i clares totes plegades, val adir: han de tenir estructura, i una estructura que permeti de lligar-les en un tot ben travat. Iperquè res sigui ben travat, ben estructurat, cal que abans hagi estat pensat i ordenat ambun propòsit definit.Les ratlles que segueixen pretenen enumerar, simplement, alguns dels trets quecontribueixen a fer que una frase sigui clara i, per tant, idònia per a confegir un textadequadament informatiu.i. REDACCIÓ PERIODÍSTICATota bona redacció té una finalitat primordial: la de permetre una comunicació eficaç. Unabona redacció periodística es proposa, a més, una comunicació sòbria i àgil, evitant que lainformació es perdi per les esquerdes de la retòrica. I els recursos que solen receptar-se perassegurar aquesta comunicació eficaç, sòbria i àgil, són un registre neutre i unes fraseslineals.1. Registre neutreSe sol dir que el registre ‘neutre’ és el més apropiat a la funció informativa del llenguatgeperiodístic. I no poques vegades es dóna entenent que un registre ‘neutre’ vaindissolublement lligat a una llengua de mínims, que és un concepte d’un altre ordre. Unregistre neutre més aviat demana, si de cas, una llengua, diguem-ne, ‘mitjana’, que és tantcom dir una llengua no gaire connotada: ni ampul·losa ni lacònica, sinó sòbria; ni refinada nivulgar, sinó culta; ni efusiva ni seca, sinó continguda...En unes altres paraules, la llengua periodística no hauria d’ésser ni una llengua remota, niuna llengua familiar. Un text periodístic no és un text jurídic ni mèdic, posem per cas; ni hade tenir pretensions didàctiques, ni vel·leïtats diguem-ne ‘literàries’. Però tampoc no és untext clafert de col·loquialismes, ni tolera vulgarismes de cap mena.Un estil informatiu eficaç no desdiu gens d’una llengua matisada i rica, sinó d’una llenguaprofusa o prolixa, tant com d’una llengua indigent o monòtona. En certa manera, un estilinformatiu eficaç demana una llengua regular i sostinguda, sense daltabaixos, però no gensrutinària.72
2. Frases linealsLa frase lineal s’ha presentat sovint com l’esquelet d’una redacció periodísticamentinformativa, perquè sembla, d’entrada, que, com més lineal, o recta, és una frase, més clarad’entendre resulta. Però què s’hi entén, per una frase lineal, o recta?Molt esquemàticament, una frase és lineal quan segueix aquest ordre: subjecte, verb,complements verbals i circumstancials. Un exemple de frase lineal o recta seria la següent:Dos mil manifestants han ocupat el centre de Barcelona avui a migdia.Aquesta frase, a més de lineal, és simple. Però podria tornar-se més complexa, per poc quela dilatéssim:Prop d’uns dos mil manifestants, la majoria joves, han ocupat un centre de Barcelonaple de turistes avui a migdia, en una protesta contra la repressió marroquina del poblesaharià.Aquest segon text, més extens, continua essent lineal, en el sentit indicat, tot i els afegitons.Ha perdut simplicitat, però continua essent clar i immediatament comprensible. De totesmaneres, el procediment no es pot pas aplicar sense límit. Si l’estiréssim gaire més, potserja no ens semblaria de comprensió tan immediata: la mera extensió el faria informativamentmenys eficaç:Una mica més de dos mil manifestants, la majoria joves i d’aparença heterogènia, hanocupat un centre de Barcelona ple de turistes i dominat per la calor avui a migdia, enuna protesta contra la llarguíssima repressió del poble saharià pel règim intransigent itotalitari del Marroc. 96Si, doncs, la frase lineal, sembla de comunicació més directa i, per això mateix, mésadequada a l’expressió periodística, sobretot si és sòbria, també sembla de raó que lesfrases de les notícies hagin de tendir a ésser lineals, tret que se n’hagués de destacar algunmembre. Per tant, i molt sumàriament, la primera redacció dels dos exemples següents seriamés recomanable que no pas la segona:L’article explica l’evolució del Napster;En aquest article s’explica l’evolució del Napster.Ni el president ni el secretari de la junta no van assistir a l’acte.A l’acte, no van assistir-hi ni el president ni el secretari de la junta.96 Una manera d’alleugerir-la fóra de rescriure-la, per exemple, així: ‘Poc més de dos mil manifestants, lamajoria joves i d’aparença heterogènia, han ocupat el centre de Barcelona avui a migdia en favor del poblesaharià. Els manifestants protestaven, entre la multitud de turistes i malgrat la calor, contra la llarguíssimarepressió del Sàhara Occidental per un règim marroquí intransigent i totalitari.’73
- Page 1 and 2:
Llibre d'estilv. 1.0
- Page 3 and 4:
4. Qüestions de concordança .....
- Page 5 and 6:
I. INTRODUCCIÓDe llibres d’estil
- Page 7 and 8:
II. TIPOGRAFIADes del punt de vista
- Page 9 and 10:
- Els decimals no se separen dels e
- Page 11 and 12:
Aquesta parsimònia és tant més r
- Page 13 and 14:
'L’oposició faria molt bé de re
- Page 15 and 16:
- La lletra inicial de noms propis:
- Page 17 and 18:
- Expressió de la sigla correspone
- Page 19 and 20:
Per facilitar la consulta als ciuta
- Page 21 and 22: iv. DOS PUNTS (:)Quatre indicacions
- Page 23 and 24: IV. INICIALS, ABREVIATURES, SIGLES
- Page 25 and 26: les ONG, les PIME (no pas ONGs, PIM
- Page 27 and 28: 3. En les expressions percentuals c
- Page 29 and 30: Demà és primer de mes, últim de
- Page 31 and 32: ObservacionsEl metro de Barcelona c
- Page 33 and 34: 2. Els noms propis no catalans de l
- Page 35 and 36: Observacions- En el procés de norm
- Page 37 and 38: No cal ni dir que aquests criteris
- Page 39 and 40: VII. GENTILICISEls gentilicis són
- Page 41 and 42: VIII. APUNTS DE LLENGUADiem al come
- Page 43 and 44: equivalent resulta detonant. 59 En
- Page 45 and 46: VilaWeb segueix els paradigmes verb
- Page 47 and 48: El segon exemple suposa una venda e
- Page 49 and 50: Ara, quan la possibilitat s’expre
- Page 51 and 52: és obligatori que aquest precedeix
- Page 53 and 54: Dóna la mà / les mans als company
- Page 55 and 56: ObservacióEls numerals cardinals s
- Page 57 and 58: D’entrada, tinguem present que el
- Page 59 and 60: 10. L’infinitiu temporalSi la loc
- Page 61 and 62: A la llista de participants hi havi
- Page 63 and 64: El projecte pot servir per comunica
- Page 65 and 66: L’euro manté la seva feblesa, ma
- Page 67 and 68: 6. ‘estar’- arribada en un lloc
- Page 69 and 70: 7. ‘per’ i ‘per a’Aquestes
- Page 71: IX. APUNTS DE REDACCIÓLa informaci
- Page 75 and 76: Vegem un exemple de redacció difus
- Page 77 and 78: També té a veure amb aquesta prà
- Page 79 and 80: una pàgina de complement, no modif
- Page 81 and 82: la Generalitat. 100Aquesta informac
- Page 83 and 84: Ara, si els pronoms van lligats a u
- Page 85 and 86: El president disposa: ‘Se suspèn
- Page 87 and 88: Ni les que la llengua pot evitar am
- Page 89 and 90: ix. EXPRESSIONS QUANTITATIVES APROX
- Page 91 and 92: Si VilaWeb té i sosté una concepc
- Page 93 and 94: Igualment cal evitar l’ús sistem
- Page 95 and 96: viii. ALGUNES DENOMINACIONS DE PAÏ
- Page 97 and 98: Doncs bé, un discurs semblant, que
- Page 99 and 100: elacionen al final de tot, darrere
- Page 101 and 102: aquell període es va reduir un 22,
- Page 103 and 104: ComentarisLa redacció d’aquesta
- Page 105 and 106: X. ÍNDEX LÈXIC I TOPONOMÀSTICAbr
- Page 107 and 108: altre adjectiu i pronom indefinit,
- Page 109 and 110: celebrar emprat abusivament i reite
- Page 111 and 112: engegar arrencar un motor o mecanis
- Page 113 and 114: iniciar (inici) es fa servir abusiv
- Page 115 and 116: Mònegue principat de l’Europa me
- Page 117 and 118: definit al nom’).potser adverbi m
- Page 119 and 120: sigles solament s’han de fer serv
- Page 121: veure-s’hi tenir una visió bona