• depèn del verb, el lligam es fa igualment amb ‘per’:L’empresa no escatima esforços per tornar a ser allò que havia estat.Per fer-ne una correcta interpretació econòmica no podem seguir aquesta via.• depèn del complement, el lligam es fa amb ‘per a’:J. ha destacat el gran esforç per a preservar la identitat del país.El govern ha agraït aquest conveni per a salvar l'empresa.• tant pot dependre del verb com del complement, el lligam es fa amb ‘per’ o amb ‘per a’segons l’interès de l’autor:Aquests darrers anys s’han adoptat algunes iniciatives per / per a ajudar l’empresa;Va denegar a E. els permisos que demanava per / per a anar a Barcelona.– Si el verb, copulatiu o merament atributiu, no indica cap mena d’acció (ésser, caldre,haver-hi, semblar, etc.), l’hi lligarem amb ‘per a’.ObservacionsQuè restarà demà per a alimentar la humanitat?Per a salvar el medi natural calen accions, no proclames.• Força vacil·lacions sobre l’aplicació de ‘per’ o ‘per a’ (davant d’infinitius o no!) vénen decalcar l’ús que en fa l’espanyol, en lloc de recórrer a les formes més pròpies:Comissió de la Defensa de la Dona (no pas ‘per a’, ni ‘per’).Jornades de Normalització Lingüística dels Mitjans de Comunicació (no pas ‘per a’, ni‘per’).• Quan un infinitiu simple introduït amb la preposició 'per' indica causa, la construcció és pocgenuïna i s’ha d’evitar. 95Aquesta associació es distingeix perquè té un funcionament molt flexible (no pas ‘pertenir’).95 Ara, quan aquest infinitiu és compost (haver+infinitiu), la construcció és bona: ‘La junta ha estat censuradaper haver fet una mala gestió’.70
IX. APUNTS DE REDACCIÓLa informació escrita és, bàsicament, text. I un text és contingut i forma. No n'hi ha prou,doncs, d’atendre al contingut, també cal vetllar la forma. De fet, si la forma és descurada, elcontingut en sofreix. Ara, la forma no és pas únicament gramàtica, sinó també ordre, lògicaexpositiva, i sense aquests atributs, perd eficàcia comunicativa. En efecte, solament per laforma amb què se’ns subministra podem copsar el contingut que s’hi enclou, i si aquestaforma no és diàfana, el contingut no pot ésser clar.Vist des d’un altre angle, un missatge mal exposat indica assimilació deficient o transmissióinadequada. La conseqüència és que es perd informació: no tan sols perquè pot induir aconfusió, sinó perquè no és immediatament intel·ligible i necessita, més que no pas lectura,‘interpretació’.Per un altre costat, és un lloc comú que els texts dels mitjans de comunicació aspiren aarribar fàcilment i clarament a tothom, i això ha fet pensar a vegades que la llenguad’aquests texts havia de basar-se en uns recursos elementals. Més exacte sembla, emperò,que, sense una redacció ben estructurada, un text rarament serà clar, per elementals quesiguin els recursos lingüístics en joc. És la simplicitat i la propietat redaccionals que donenforça i eficàcia a un text, més que no pas uns recursos lingüístics elementals, que tampoc noho poden ésser gaire. Insistim-hi, doncs: com més clara, precisa i concisa serà la redacciód’un text, més eficaç resultarà la informació que vehiculi.Finalment, mai no s’ha de perdre de vista que un text mal exposat, pel simple fet de no ésserverament informatiu, revela poca consideració al lector.És, doncs, amb el designi d’ajudar a una redacció clara, precisa i concisa que en aquestcapítol s’esbossen uns quants d’aquells criteris bàsics que han de guiar la redacció d’unanotícia a VilaWeb. Aquests criteris es distribueixen en tres apartats: d’ordre general, queconcerneixen la redacció pròpiament dita i la confecció d’un relat informatiu; d’ordreparticular, que insisteixen en alguns detalls relacionats amb la redacció o que adverteixen dedeterminats abusos que, no per generals, són menys recomanables; d’ordre denominatiu iterminològic, que no són pròpiament redaccionals, però sí que s’ajusten a les opcionsestilístiques que en aquest text es proposen.A. GeneralsLa redacció és la base de l’expressió escrita i, per tant, la base de la informació que esgesta a VilaWeb. Aquesta informació s’hi expressa, generalment, en texts breus, encaraque, ocasionalment, també n’hi càpiguen de més extensos. De totes maneres, és per alstexts més típics i propis de VilaWeb que valen, sobretot, les consideracions que segueixen.Les indicacions d’ordre gramatical recordades o recomanades a les pàgines precedentstenen un propòsit: ajudar a redactar en una llengua concisa, precisa i genuïna, que és tant71
- Page 1 and 2:
Llibre d'estilv. 1.0
- Page 3 and 4:
4. Qüestions de concordança .....
- Page 5 and 6:
I. INTRODUCCIÓDe llibres d’estil
- Page 7 and 8:
II. TIPOGRAFIADes del punt de vista
- Page 9 and 10:
- Els decimals no se separen dels e
- Page 11 and 12:
Aquesta parsimònia és tant més r
- Page 13 and 14:
'L’oposició faria molt bé de re
- Page 15 and 16:
- La lletra inicial de noms propis:
- Page 17 and 18:
- Expressió de la sigla correspone
- Page 19 and 20: Per facilitar la consulta als ciuta
- Page 21 and 22: iv. DOS PUNTS (:)Quatre indicacions
- Page 23 and 24: IV. INICIALS, ABREVIATURES, SIGLES
- Page 25 and 26: les ONG, les PIME (no pas ONGs, PIM
- Page 27 and 28: 3. En les expressions percentuals c
- Page 29 and 30: Demà és primer de mes, últim de
- Page 31 and 32: ObservacionsEl metro de Barcelona c
- Page 33 and 34: 2. Els noms propis no catalans de l
- Page 35 and 36: Observacions- En el procés de norm
- Page 37 and 38: No cal ni dir que aquests criteris
- Page 39 and 40: VII. GENTILICISEls gentilicis són
- Page 41 and 42: VIII. APUNTS DE LLENGUADiem al come
- Page 43 and 44: equivalent resulta detonant. 59 En
- Page 45 and 46: VilaWeb segueix els paradigmes verb
- Page 47 and 48: El segon exemple suposa una venda e
- Page 49 and 50: Ara, quan la possibilitat s’expre
- Page 51 and 52: és obligatori que aquest precedeix
- Page 53 and 54: Dóna la mà / les mans als company
- Page 55 and 56: ObservacióEls numerals cardinals s
- Page 57 and 58: D’entrada, tinguem present que el
- Page 59 and 60: 10. L’infinitiu temporalSi la loc
- Page 61 and 62: A la llista de participants hi havi
- Page 63 and 64: El projecte pot servir per comunica
- Page 65 and 66: L’euro manté la seva feblesa, ma
- Page 67 and 68: 6. ‘estar’- arribada en un lloc
- Page 69: 7. ‘per’ i ‘per a’Aquestes
- Page 73 and 74: 2. Frases linealsLa frase lineal s
- Page 75 and 76: Vegem un exemple de redacció difus
- Page 77 and 78: També té a veure amb aquesta prà
- Page 79 and 80: una pàgina de complement, no modif
- Page 81 and 82: la Generalitat. 100Aquesta informac
- Page 83 and 84: Ara, si els pronoms van lligats a u
- Page 85 and 86: El president disposa: ‘Se suspèn
- Page 87 and 88: Ni les que la llengua pot evitar am
- Page 89 and 90: ix. EXPRESSIONS QUANTITATIVES APROX
- Page 91 and 92: Si VilaWeb té i sosté una concepc
- Page 93 and 94: Igualment cal evitar l’ús sistem
- Page 95 and 96: viii. ALGUNES DENOMINACIONS DE PAÏ
- Page 97 and 98: Doncs bé, un discurs semblant, que
- Page 99 and 100: elacionen al final de tot, darrere
- Page 101 and 102: aquell període es va reduir un 22,
- Page 103 and 104: ComentarisLa redacció d’aquesta
- Page 105 and 106: X. ÍNDEX LÈXIC I TOPONOMÀSTICAbr
- Page 107 and 108: altre adjectiu i pronom indefinit,
- Page 109 and 110: celebrar emprat abusivament i reite
- Page 111 and 112: engegar arrencar un motor o mecanis
- Page 113 and 114: iniciar (inici) es fa servir abusiv
- Page 115 and 116: Mònegue principat de l’Europa me
- Page 117 and 118: definit al nom’).potser adverbi m
- Page 119 and 120: sigles solament s’han de fer serv
- Page 121:
veure-s’hi tenir una visió bona