ii. NOMS PROPIS DE LLOC (topònims)1. CatalansS’han d’escriure d’acord amb la normativa, que es basa en estudis toponímics i criterislingüístics, i no pas segons criteris d’ordre 'polític' o mancats de fonament. 362. No catalans– Si tenen forma catalana tradicional o assimilada, aquesta és la que ha de prevaler:Avinyó, Bordeus, Llemotges, Marsella, Montalbà (no pas Montauban), Toló, Tolosa deLlenguadoc, Viella...; Osca, Saragossa, Terol;Anvers, 37 Bolonya, Cadis, Colònia, Corunya, Florença (no pas Florència), Gotemburg(no pas Göteborg), Magúncia (no pas Mainz), Milà, Moscou, Osca, País Basc (no pasEuskadi), Pequín (no pas Beijing), Sant Jaume de Galícia (no pas Santiago deCompostel·la), Sant Joan Lohitzune (no pas San Juan de Luz, ni Saint-Jean-de-Luz), 38Terol, Tòquio...– Si no tenen forma catalana tradicional, ni forma assimilada, s’adopta la forma originària, 39no sempre fàcil de determinar, ni de conèixer o reconèixer, en el cas de les llengüesrelegades. Si el topònim originari és insòlit o poc recognoscible, caldrà contextualitzar-lo detal manera que el lector el pugui identificar fàcilment. 40Antíbol (Antibes), Aup d’Uès (Alpe d’Huez), Mònegue (Monaco);Buenos Aires, Caerdydd (Cardiff), Chicago, 41 Errenderia, Jerez, 42 Kosovë, 43 Neuchâtel,Newcastle, Ourense, Ovieu (Oviedo) 44 , Stuttgart, Utrecht, Xixon (Gijón)…– Quan el nom propi originari necessita transcripció, aquesta ha d'ajustar-se a l’ortografiacatalana, sobretot si es tracta d'un nom de país (corònim), i no pas a les regles detransliteració que puguin fer servir els mitjans especialitzats.Azerbaitjan, Irac, Paquistan, Tatgiquistan, Turquestan...36 Hi ha algun topònim de l’àrea catalana que és objecte de polèmica, com el de Palma o Ciutat de Mallorca.37 Anvers no deixa d'ésser un manlleu del francès, tanmateix. La forma catalana és Antuèrpia, adaptadadirectament del neerlandès (Antwerpen), que usava, per exemple, Lluís de Requesens, governador delsPaïsos Baixos (s. XVI).38 En èuscar, Donibane Lohitzune.39 Diem originària, no oficial, d'acord amb la millor tradició de respecte a les cultures postergades.40 Per exemple, ‘Caerdydd, la capital de Gal·les…’41 Per més que s’hagi propagat força, i defensat, la grafia ‘Xicago’.42 La forma ‘Xerès’ tan sols pot aplicar-se als vins d’aquesta denominació.43 A l’albanesa, perquè no té tradició catalana. No Kosovo, ni Kossova... (La ë en albanès equival a la vocalneutra del català oriental.)44 Segons norma de l’astur-lleonès, que també determina l’opció de Xixon. A banda, són formes mésavingudes amb la nostra fonètica.34
Observacions– En el procés de normalització nacional i lingüística sembla un deure dels mitjans decomunicació d’ajudar a recobrar, tant com sigui possible, la forma catalana genuïna delstopònims, propis i forans, que l’escolarització en llengües forasteres ha relegat o deturpat.– Quant als topònims que no tenen forma catalana i que s’han de transcriure, no podenconsiderar-se iguals els de països coneguts, i susceptibles d’un ús sovintejat, i els de llocsignots i d’ús rar: si aquests toleren grafies en català estridents (Qom), aquells s’hi resisteixeni, tard o d’hora, s’han d’ajustar als patrons gràfics de la nostra llengua (Irac, Paquistan…).Aquesta consideració val, amb matisos, per a tots els noms propis no personals.– Modernament, la Xina i el Japó han establert uns criteris de transcripció de llurs nomspropis (de lloc i de persona) en alfabet llatí. Això no obstant, aquests criteris no s'hand'aplicar als noms que ja tenen forma tradicional o assimilada catalana, com Pequín.iii. NOMS PROPIS RESTANTSEnglobem sota aquest epígraf tots els noms propis que no són ni de persona ni de lloc,noms d'entitats i de persones jurídiques en el sentit més ampli, des de noms propis del'administració a noms d’empresa, passant pels d’associacions, clubs, col·legisprofessionals, grups de teatre o dansa, emissores de ràdio o televisió, equips, institucions,partits polítics, etc.; noms d’edificis, naus i similars; denominacions d’activitats: concursos,congressos, festivals, premis...Doncs bé, a aquesta mena de noms, s’hi solen aplicar criteris diversos, no semprecoherents, i variables, segons èpoques i modes. És, sens dubte, la parcel·la dels nomspropis d'ordenació més revessa, àdhuc en el cas dels noms catalans. 45A banda, quan aquests noms no són catalans, tan aviat es presenten traduïts com no. Per ales denominacions no catalanes, els criteris que segueixen voldrien ajudar a tractar-los ambuna mica de coherència.1. Les denominacions formades de noms personals o de lloc es tracten com els noms propispersonals o locals. Igualment es tracten les marques, o les denominacions que hanesdevingut marques:Ibèria, Lloyd’s, Roland Garros, París-Dàkar, el Saragossa;Crédit Lyonnais, General Motors.2. Si consisteixen en noms comuns lligats amb noms propis personals o de lloc, se’n soltraduir el terme comú:Atlètic de Madrid, Copa Davis, Filharmònica de Berlín.45 Una dificultat, i no pas l’única, que presenten les denominacions d'aquesta índole catalanes consisteix asaber com s’hi han d’aplicar les inicials majúscules (un aspecte que ja hem abordat al punt corresponent).35
- Page 1 and 2: Llibre d'estilv. 1.0
- Page 3 and 4: 4. Qüestions de concordança .....
- Page 5 and 6: I. INTRODUCCIÓDe llibres d’estil
- Page 7 and 8: II. TIPOGRAFIADes del punt de vista
- Page 9 and 10: - Els decimals no se separen dels e
- Page 11 and 12: Aquesta parsimònia és tant més r
- Page 13 and 14: 'L’oposició faria molt bé de re
- Page 15 and 16: - La lletra inicial de noms propis:
- Page 17 and 18: - Expressió de la sigla correspone
- Page 19 and 20: Per facilitar la consulta als ciuta
- Page 21 and 22: iv. DOS PUNTS (:)Quatre indicacions
- Page 23 and 24: IV. INICIALS, ABREVIATURES, SIGLES
- Page 25 and 26: les ONG, les PIME (no pas ONGs, PIM
- Page 27 and 28: 3. En les expressions percentuals c
- Page 29 and 30: Demà és primer de mes, últim de
- Page 31 and 32: ObservacionsEl metro de Barcelona c
- Page 33: 2. Els noms propis no catalans de l
- Page 37 and 38: No cal ni dir que aquests criteris
- Page 39 and 40: VII. GENTILICISEls gentilicis són
- Page 41 and 42: VIII. APUNTS DE LLENGUADiem al come
- Page 43 and 44: equivalent resulta detonant. 59 En
- Page 45 and 46: VilaWeb segueix els paradigmes verb
- Page 47 and 48: El segon exemple suposa una venda e
- Page 49 and 50: Ara, quan la possibilitat s’expre
- Page 51 and 52: és obligatori que aquest precedeix
- Page 53 and 54: Dóna la mà / les mans als company
- Page 55 and 56: ObservacióEls numerals cardinals s
- Page 57 and 58: D’entrada, tinguem present que el
- Page 59 and 60: 10. L’infinitiu temporalSi la loc
- Page 61 and 62: A la llista de participants hi havi
- Page 63 and 64: El projecte pot servir per comunica
- Page 65 and 66: L’euro manté la seva feblesa, ma
- Page 67 and 68: 6. ‘estar’- arribada en un lloc
- Page 69 and 70: 7. ‘per’ i ‘per a’Aquestes
- Page 71 and 72: IX. APUNTS DE REDACCIÓLa informaci
- Page 73 and 74: 2. Frases linealsLa frase lineal s
- Page 75 and 76: Vegem un exemple de redacció difus
- Page 77 and 78: També té a veure amb aquesta prà
- Page 79 and 80: una pàgina de complement, no modif
- Page 81 and 82: la Generalitat. 100Aquesta informac
- Page 83 and 84: Ara, si els pronoms van lligats a u
- Page 85 and 86:
El president disposa: ‘Se suspèn
- Page 87 and 88:
Ni les que la llengua pot evitar am
- Page 89 and 90:
ix. EXPRESSIONS QUANTITATIVES APROX
- Page 91 and 92:
Si VilaWeb té i sosté una concepc
- Page 93 and 94:
Igualment cal evitar l’ús sistem
- Page 95 and 96:
viii. ALGUNES DENOMINACIONS DE PAÏ
- Page 97 and 98:
Doncs bé, un discurs semblant, que
- Page 99 and 100:
elacionen al final de tot, darrere
- Page 101 and 102:
aquell període es va reduir un 22,
- Page 103 and 104:
ComentarisLa redacció d’aquesta
- Page 105 and 106:
X. ÍNDEX LÈXIC I TOPONOMÀSTICAbr
- Page 107 and 108:
altre adjectiu i pronom indefinit,
- Page 109 and 110:
celebrar emprat abusivament i reite
- Page 111 and 112:
engegar arrencar un motor o mecanis
- Page 113 and 114:
iniciar (inici) es fa servir abusiv
- Page 115 and 116:
Mònegue principat de l’Europa me
- Page 117 and 118:
definit al nom’).potser adverbi m
- Page 119 and 120:
sigles solament s’han de fer serv
- Page 121:
veure-s’hi tenir una visió bona