complexes, com ara ‘dos quarts i nou de deu’, més val indicar-les sexagesimalment (9.39 o21.39).ObservacionsUn titular, destacat, subtítol, peu..., no hauria de començar mai amb una expressiónumèrica, tret que la representació literal fos abstrusa. Així i tot, més val modificar-ne laredacció que no pas començar-lo amb una xifra.En canvi, el principi de facilitat de lectura pot aconsellar d’escriure un nombre simple al’interior d’un titular, destacat (‘ticker’), peu...C. Escriptura de dates i hores 26i. DATESUna data es pot escriure abreujada (amb nombres) o sencera (amb lletres i nombres),segons els casos, però no de l’una manera o de l’altra en un mateix text.– L’expressió abreujada d’una data es distribueix en tres segments de xifres aràbigues (dia,mes, any), separats per un guionet, no pas per una barra inclinada, ni per un punt. Els dosprimers es representen, fins a 9, amb una xifra; el tercer, amb dues xifres o quatre.3-5-99, o bé 3-5-1999 (no pas 03-05-99, ni 3/5/99, ni 3-V-1999).Ara, en un mateix text o notícia no representarem l’any, indistintament, amb dues xifres oquatre.– L’expressió sencera es compon de xifres aràbigues (dia i any) i de lletres (nom del mes).El mes s’escriu tot amb minúscules. El número de l’any, amb quatre xifres i sense punt.Quan la data és sencera, mes i any van precedits de la preposició ‘de’, però sense article.3 de març de 1999 (no pas 3 del març del 1999, ni 3 de març del 2004).Quan la data és parcial, i no hi consta el dia, el mes va precedit de la preposició ‘de’ id’article; l’any, també:Sessió parlamentària de l’abril del 1980, de l’octubre del 2002.Si únicament s’hi indica l’any, també va precedit d’article:Aquesta llei s’aprovarà el 2005.– Clares vegades es fan servir els ordinals per indicar el dia del mes:26 Els aspectes relatius a la puntuació, ja es detallen a l’apartat corresponent. Ací se’n recorden alguns perraons pràctiques.28
Demà és primer de mes, últim de mes (però seria insòlita una expressió com ‘trentè demes’).Atenció a: el Primer de Maig, l’Onze de Setembre, Nou d’Octubre i similars, que són nomspropis. 27ii. HORESEs poden escriure de dues maneres, sexagesimalment i literalment.1. Escriptura sexagesimalL’hora es distribueix en dos segments de xifres aràbigues (hora, minuts), separats per unpunt (no pas per dos punts, ni coma, ni apòstrof). El primer segment es representa, fins a 9,amb una xifra; el segon, sempre amb dues.Si cal afegir-hi segons, formaran un tercer segment de dues xifres, precedit d’un punt.La sessió comença a les 9.30 i s’acaba a les 20.05; el rècord és de 2.25.10.2. Escriptura literalS’adequa a la forma popular de dir les hores i es representa únicament amb lletres. Tan solsaconsellable en expressions horàries simples; les més complexes són de lectura poc àgil:ObservacionsVindrà a les vuit, i se’n tornarà a les deu.Al final va venir a un quart de nou.La sessió va començar a tres quarts i deu de deu (sembla millor: a les 9:55).– L’ús del sistema sexagesimal sol anar lligat a un horari de vint-i-quatre hores. Això faocioses, i a vegades xocants, precisions com ara ‘del matí’ o ‘del vespre’.Arriba a les 11.00, i plega a les 20.00 (no pas: plega a les 20.00 del vespre, que ésxocant; ni a les 11.00 del matí, que no cal).– Tant l’escriptura literal de l’hora, com la numèrica, requereixen l’article (rarament sen’hauria de prescindir) i repudien sempre el terme ‘hores’. 28Va tornar a les sis del vespre (no pas a sis hores del vespre, ni a les sis hores);Va tornar a les 18.00 (no pas a 18.00 hores, ni a les 18.00 hores, o 18.00 h).– L’expressió catalana de l’hora no és uniforme a tot el domini lingüístic.27 Tot amb tot, sempre veiem escrit 25 d’Abril. No fóra millor optar per Vint-i-cinc d’Abril?28 De l'article, se’n pot prescindir en una relació horària, com la de sortides d’avions, o quan l’hora esconsigna, esquemàticament, entre parèntesis.29
- Page 1 and 2: Llibre d'estilv. 1.0
- Page 3 and 4: 4. Qüestions de concordança .....
- Page 5 and 6: I. INTRODUCCIÓDe llibres d’estil
- Page 7 and 8: II. TIPOGRAFIADes del punt de vista
- Page 9 and 10: - Els decimals no se separen dels e
- Page 11 and 12: Aquesta parsimònia és tant més r
- Page 13 and 14: 'L’oposició faria molt bé de re
- Page 15 and 16: - La lletra inicial de noms propis:
- Page 17 and 18: - Expressió de la sigla correspone
- Page 19 and 20: Per facilitar la consulta als ciuta
- Page 21 and 22: iv. DOS PUNTS (:)Quatre indicacions
- Page 23 and 24: IV. INICIALS, ABREVIATURES, SIGLES
- Page 25 and 26: les ONG, les PIME (no pas ONGs, PIM
- Page 27: 3. En les expressions percentuals c
- Page 31 and 32: ObservacionsEl metro de Barcelona c
- Page 33 and 34: 2. Els noms propis no catalans de l
- Page 35 and 36: Observacions- En el procés de norm
- Page 37 and 38: No cal ni dir que aquests criteris
- Page 39 and 40: VII. GENTILICISEls gentilicis són
- Page 41 and 42: VIII. APUNTS DE LLENGUADiem al come
- Page 43 and 44: equivalent resulta detonant. 59 En
- Page 45 and 46: VilaWeb segueix els paradigmes verb
- Page 47 and 48: El segon exemple suposa una venda e
- Page 49 and 50: Ara, quan la possibilitat s’expre
- Page 51 and 52: és obligatori que aquest precedeix
- Page 53 and 54: Dóna la mà / les mans als company
- Page 55 and 56: ObservacióEls numerals cardinals s
- Page 57 and 58: D’entrada, tinguem present que el
- Page 59 and 60: 10. L’infinitiu temporalSi la loc
- Page 61 and 62: A la llista de participants hi havi
- Page 63 and 64: El projecte pot servir per comunica
- Page 65 and 66: L’euro manté la seva feblesa, ma
- Page 67 and 68: 6. ‘estar’- arribada en un lloc
- Page 69 and 70: 7. ‘per’ i ‘per a’Aquestes
- Page 71 and 72: IX. APUNTS DE REDACCIÓLa informaci
- Page 73 and 74: 2. Frases linealsLa frase lineal s
- Page 75 and 76: Vegem un exemple de redacció difus
- Page 77 and 78: També té a veure amb aquesta prà
- Page 79 and 80:
una pàgina de complement, no modif
- Page 81 and 82:
la Generalitat. 100Aquesta informac
- Page 83 and 84:
Ara, si els pronoms van lligats a u
- Page 85 and 86:
El president disposa: ‘Se suspèn
- Page 87 and 88:
Ni les que la llengua pot evitar am
- Page 89 and 90:
ix. EXPRESSIONS QUANTITATIVES APROX
- Page 91 and 92:
Si VilaWeb té i sosté una concepc
- Page 93 and 94:
Igualment cal evitar l’ús sistem
- Page 95 and 96:
viii. ALGUNES DENOMINACIONS DE PAÏ
- Page 97 and 98:
Doncs bé, un discurs semblant, que
- Page 99 and 100:
elacionen al final de tot, darrere
- Page 101 and 102:
aquell període es va reduir un 22,
- Page 103 and 104:
ComentarisLa redacció d’aquesta
- Page 105 and 106:
X. ÍNDEX LÈXIC I TOPONOMÀSTICAbr
- Page 107 and 108:
altre adjectiu i pronom indefinit,
- Page 109 and 110:
celebrar emprat abusivament i reite
- Page 111 and 112:
engegar arrencar un motor o mecanis
- Page 113 and 114:
iniciar (inici) es fa servir abusiv
- Page 115 and 116:
Mònegue principat de l’Europa me
- Page 117 and 118:
definit al nom’).potser adverbi m
- Page 119 and 120:
sigles solament s’han de fer serv
- Page 121:
veure-s’hi tenir una visió bona