Dàkar capital del Senegal (amb accent a la primera 'a').davant es fa servir profusament i abusiva per comptes de preposicions més idònies.(Vegeu cap.VIII Apunts de llengua, Sintaxi, Qüestions generals, 8.)dC després de Crist (vegeu ‘aC’).de preposició multifuncional; preposicions altres, com ‘a’ o ‘per a’, n’usurpen sovint l’espai(‘Secretaria per a la Immigració’, en lloc de ‘Secretaria de la Immigració’; ‘cardiòleg al’Institut V.’, per ‘cardiòleg de l’Institut D.’).deixar estar significa interrompre una acció, no fer cas, d’acord amb el sentit propi de ‘estar’; nopas 'deixar córrer'; no és 'deixar córrer'. (Vegeu cap. VIII Apunts de llengua, Sintaxi,Qüestions particulars, 6.)desafiament vegeu ‘envit’.desconèixer usat reiteradament en lloc de ‘ignorar’, ‘no saber’.descuidar antònim de ‘cuidar’, relegat pels mitjans en benefici d’oblidar.deslliurar ‘alliberar’, antònim de ‘lliurar’.despulla sinònim de cadàver; en plural, designa més d'un cadàver, no un de sol.diferent adjectiu qualificatiu usat impròpiament com a adjectiu indefinit, (vegeu ‘divers’).disfrutar manlleu inútil, en lloc de ‘gaudir de’, ‘fruir’ o ‘fruir de’, ‘divertir-se’...divers adjectiu qualificatiu, sinònim de ‘diferent’, usat impròpiament com a adjectiu indefinit,(‘diversos quilòmetres de recorregut’, per ‘uns quants quilòmetres de recorregut’; vegeutambé ‘algun’, ‘quant’, ‘un’).Douro riu espanyol i portuguès (no pas es. Duero).Dresden ciutat alemanya (no pas es. Dresde).Duinkerken ciutat flamenca (no pas fr. Dunkerque).edició procés de publicació d’una obra; abusivament emprat per a indicar l’execució renovadad’una activitat... (‘quarta edició de la fira agrícola’, per ‘quarta fira agrícola’).Edimburg capital d'Escòcia (no pas ang. Edimburgh).efemèride fet que s’escau en un dia determinat, no pas ‘gran esdeveniment’.eixir no s'ha de fer servir reflexivament (vegeu ‘sortir’).eixir-se'n vegeu ‘sortir-se'n’.el utilitzat com a article neutre, en substitució de ‘lo’. (Vegeu cap. VIII Apunts de llengua, Sintaxi,Qüestions particulars, 2.)elit gal·licisme que significa, aproximadament, ‘la flor i nata’ en termes socials; és un mot agut i, pertant, no duu accent.ell (ella) pronom estrictament personal; no s'ha d'aplicar a realitats no personals o personificades.(Vegeu cap. VIII Apunts de llengua, Sintaxi, Qüestions particulars, 3.)en per raó d’eufonia substitueix la preposició ‘a’ locativa; s’ha d’evitar la distribució ‘a’, ‘en’, segonsque introdueixin un lloc en sentit propi, o un lloc en sentit lat o figurat.encetar emprat abusivament per ‘començar’; en realitat significa ‘fer el primer tall d’una cosaintacta’, ‘començar a gastar’...encriptar manlleu innecessari, emprat en lloc de ‘xifrar’.endegar significa ‘posar ordre’, ‘aconduir’, no pas ‘començar’ ni ‘engegar’.110
engegar arrencar un motor o mecanisme; s’usa sovint per ‘començar’, no sempre apropiadament.enginy inventiva, habilitat; no significa ‘giny’ (vegeu-ho).ensems significa 'plegats', ‘conjuntament’, no 'simultàniament’.entregar calc que verbs com ‘donar’, ‘lliurar’ fan innecessari; en català antic significava ‘reintegrar’,‘tornar’.envidar (envit) en sentit figurat, proposar-se de superar un límit o d’acomplir una comesa (no pas‘reptar’, que significa tota una altra cosa).Erau riu occità (no pas fr. Hérault).Errenderia ciutat basca (no pas es. Rentería).es pronom reflexiu; no ha de fer mai funció de subjecte. (Vegeu cap. VIII Apunts de llengua, Sintaxi,Qüestions particulars, 4.)escannar no pas ‘escannejar’.escenari lloc on es representa una acció, especialment teatral; no significa 'guió', ni 'situació' o'context' ('en aquesta situació política, tot és possible', no pas 'en aquest escenari').escocès gentilici d’Escòcia; designa sempre la llengua celta pròpia d’Escòcia.escoltar prestar atenció deliberada a un so o discurs..., no pas simplement percebre’l, sentir-lo.ésser verb copulatiu, a VilaWeb es fa servir, en principi, ‘ser’ a l’infinitiu. (Vegeu cap. VIII Apunts dellengua, Sintaxi, Qüestions particulars, 5.)estar no és verb copulatiu; cal evitar-lo en les passives (‘un edifici que està dissenyat per un grantaller’. Vegeu cap. VIII Apunts de llengua, Sintaxi, Qüestions particulars, 6).Estocolm capital de Suècia (no pas Stockholm).Estrasburg capital d'Alsàcia (no pas fr. Strasbourg).Estremadura regió portuguesa; no s'ha de confondre amb l'Extremadura espanyola.EUA sigla d’Estats d’Units d’Amèrica (no pas EE UU).èuscar sinònim de basc, especialment aplicat a la llengua pròpia del País Basc (no pas ‘euskera’ ni‘euskara’. Vegeu cap. IX Apunts de redacció, Nomenclatura, x).evidència no significa ‘prova’, ‘indici’, sinó ‘realitat indubtable’.Fes ciutat marroquina.film terme manllevat, d’ús general en totes les llengües romàniques, i això el fa seguramentpreferible al calc espanyol ‘pel·lícula’.finalitzar usat a tort i a dret en lloc de ‘acabar’, ‘finir’.flamenc gentilici de Flandes; aplicat a la llengua, designa les variants del neerlandès parlades aFlandes.Florença ciutat italiana (no pas es. Florència).fons no té plural (‘el fons reservat’, no pas ‘els fons reservats’).fregar exercir fricció sobre una superfície, no significa ‘vorejar’, ‘ranejar’, ‘limitar’ (per més que lalocució ‘frec a frec’ signifiqui ‘a tocar’; si és acceptable ‘la bala li va fregar la pell’, no ho és‘les seves propostes freguen la bogeria’).Friburg ciutat suïssa (no fr. Fribourg).Friburg de Brisgòvia ciutat alemanya (no Freiburg im Breisgau).111
- Page 1 and 2:
Llibre d'estilv. 1.0
- Page 3 and 4:
4. Qüestions de concordança .....
- Page 5 and 6:
I. INTRODUCCIÓDe llibres d’estil
- Page 7 and 8:
II. TIPOGRAFIADes del punt de vista
- Page 9 and 10:
- Els decimals no se separen dels e
- Page 11 and 12:
Aquesta parsimònia és tant més r
- Page 13 and 14:
'L’oposició faria molt bé de re
- Page 15 and 16:
- La lletra inicial de noms propis:
- Page 17 and 18:
- Expressió de la sigla correspone
- Page 19 and 20:
Per facilitar la consulta als ciuta
- Page 21 and 22:
iv. DOS PUNTS (:)Quatre indicacions
- Page 23 and 24:
IV. INICIALS, ABREVIATURES, SIGLES
- Page 25 and 26:
les ONG, les PIME (no pas ONGs, PIM
- Page 27 and 28:
3. En les expressions percentuals c
- Page 29 and 30:
Demà és primer de mes, últim de
- Page 31 and 32:
ObservacionsEl metro de Barcelona c
- Page 33 and 34:
2. Els noms propis no catalans de l
- Page 35 and 36:
Observacions- En el procés de norm
- Page 37 and 38:
No cal ni dir que aquests criteris
- Page 39 and 40:
VII. GENTILICISEls gentilicis són
- Page 41 and 42:
VIII. APUNTS DE LLENGUADiem al come
- Page 43 and 44:
equivalent resulta detonant. 59 En
- Page 45 and 46:
VilaWeb segueix els paradigmes verb
- Page 47 and 48:
El segon exemple suposa una venda e
- Page 49 and 50:
Ara, quan la possibilitat s’expre
- Page 51 and 52:
és obligatori que aquest precedeix
- Page 53 and 54:
Dóna la mà / les mans als company
- Page 55 and 56:
ObservacióEls numerals cardinals s
- Page 57 and 58:
D’entrada, tinguem present que el
- Page 59 and 60: 10. L’infinitiu temporalSi la loc
- Page 61 and 62: A la llista de participants hi havi
- Page 63 and 64: El projecte pot servir per comunica
- Page 65 and 66: L’euro manté la seva feblesa, ma
- Page 67 and 68: 6. ‘estar’- arribada en un lloc
- Page 69 and 70: 7. ‘per’ i ‘per a’Aquestes
- Page 71 and 72: IX. APUNTS DE REDACCIÓLa informaci
- Page 73 and 74: 2. Frases linealsLa frase lineal s
- Page 75 and 76: Vegem un exemple de redacció difus
- Page 77 and 78: També té a veure amb aquesta prà
- Page 79 and 80: una pàgina de complement, no modif
- Page 81 and 82: la Generalitat. 100Aquesta informac
- Page 83 and 84: Ara, si els pronoms van lligats a u
- Page 85 and 86: El president disposa: ‘Se suspèn
- Page 87 and 88: Ni les que la llengua pot evitar am
- Page 89 and 90: ix. EXPRESSIONS QUANTITATIVES APROX
- Page 91 and 92: Si VilaWeb té i sosté una concepc
- Page 93 and 94: Igualment cal evitar l’ús sistem
- Page 95 and 96: viii. ALGUNES DENOMINACIONS DE PAÏ
- Page 97 and 98: Doncs bé, un discurs semblant, que
- Page 99 and 100: elacionen al final de tot, darrere
- Page 101 and 102: aquell període es va reduir un 22,
- Page 103 and 104: ComentarisLa redacció d’aquesta
- Page 105 and 106: X. ÍNDEX LÈXIC I TOPONOMÀSTICAbr
- Page 107 and 108: altre adjectiu i pronom indefinit,
- Page 109: celebrar emprat abusivament i reite
- Page 113 and 114: iniciar (inici) es fa servir abusiv
- Page 115 and 116: Mònegue principat de l’Europa me
- Page 117 and 118: definit al nom’).potser adverbi m
- Page 119 and 120: sigles solament s’han de fer serv
- Page 121: veure-s’hi tenir una visió bona