Casar-se en la intimitat - CapGros.com
Casar-se en la intimitat - CapGros.com
Casar-se en la intimitat - CapGros.com
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
PER TERESA VALLBONA<br />
FOTOS: SERGIO RUIZ<br />
<strong>Casar</strong>-<strong>se</strong><br />
<strong>en</strong> <strong>la</strong> <strong>intimitat</strong><br />
No són tan llunyanes ni solitàries <strong>com</strong> abans.<br />
Però molts nuvis continu<strong>en</strong> escollint una ermita<br />
per celebrar el <strong>se</strong>u casam<strong>en</strong>t<br />
52 53
Al port d’Ar<strong>en</strong>ys de Mar hi ha l’ermita de<br />
Mont Calvari, del <strong>se</strong>gle XVI,<br />
restaurada rec<strong>en</strong>tm<strong>en</strong>t.<br />
L’ermita de <strong>la</strong><br />
Mi<strong>se</strong>ricòrdia de<br />
Canet és una de<br />
les que acull més<br />
bodes.<br />
De <strong>la</strong> mateixa manera que<br />
cadascú creu <strong>en</strong> el <strong>se</strong>u déu,<br />
cada poble v<strong>en</strong>era els <strong>se</strong>us<br />
sants i <strong>se</strong>gons les necessitats:<br />
els mariners demanav<strong>en</strong><br />
bona mar; els pagesos, bona collita i les<br />
dones, fertilitat. Tant és així, que el sant<br />
pot variar amb el temps; això sí, buscant<br />
el millor protector per a cada mal. La pesta<br />
que va afectar tot el Maresme al <strong>se</strong>gle XVI<br />
va impulsar que l’ermita de Santa Eulàlia de<br />
Dosrius passés a l’advocació de Sant Llop,<br />
protector contra aquesta epidèmia.<br />
Al Maresme hi ha hagut 63 ermites; avui<br />
<strong>en</strong> dia <strong>en</strong> rest<strong>en</strong> <strong>en</strong> actiu el 57%. Celebr<strong>en</strong><br />
casam<strong>en</strong>ts, mis<strong>se</strong>s i, algunes, un aplec. “A<br />
l’ermita de <strong>la</strong> Mare de Déu de l’Alegria només<br />
podem casar g<strong>en</strong>t del poble, perquè<br />
estem desbordats”, explica el rector de<br />
Tiana, Joan Ballús. Per <strong>la</strong> <strong>se</strong>va banda,<br />
Jo<strong>se</strong>p Colomer, de <strong>la</strong> parròquia de Sant<br />
Pere de Premià de Dalt, <strong>com</strong><strong>en</strong>ta que “al<br />
santuari de <strong>la</strong> Mare de Déu de <strong>la</strong> Cisa s’hi<br />
casa més g<strong>en</strong>t que no pas a Sant Pere”.<br />
El motiu: <strong>la</strong> majoria d’ermites són temples<br />
de dim<strong>en</strong>sions reduïdes i això permet unes<br />
celebracions de caire més íntim.<br />
Però no tots els santuaris, que antigam<strong>en</strong>t<br />
er<strong>en</strong> capelles amb un ermità que <strong>se</strong>’n cuidava<br />
–d’aquí els ve el nom– són públiques; n’hi<br />
ha també de privades. Aquest és el cas de<br />
l’Ermita de Sant Bartomeu de Cabanyes, a<br />
Òrrius, i <strong>la</strong> de Sant Salvador de Can Boquet,<br />
a Vi<strong>la</strong>ssar de Dalt. D’aquesta darrera <strong>en</strong> té<br />
cura, des del <strong>se</strong>gle XVIII, <strong>la</strong> família Boquet,<br />
<strong>en</strong> plet per haver tret l’estuc de <strong>la</strong> façana<br />
principal de 1920. A Òrrius, també, hi ha <strong>la</strong><br />
Capel<strong>la</strong> del priorat de Sant Pere de C<strong>la</strong>rà,<br />
privada, tot i que permet <strong>la</strong> celebració de<br />
bodes.<br />
Moltes de les ermites del Maresme estan<br />
construïdes als punts més elevats de <strong>la</strong> Serra<strong>la</strong>da<br />
Litoral i <strong>en</strong> <strong>en</strong>creuam<strong>en</strong>ts de termes<br />
municipals. Un exemple és l’Ermita de Sant<br />
Sebastià de Vi<strong>la</strong>ssar de Dalt, un edifi ci d’un<br />
romànic tardà situat a 350 metres i a tocar<br />
de Cabrils. L’ermita no està oberta de forma<br />
regu<strong>la</strong>r, tot i que pot acollir casam<strong>en</strong>ts. Se’n<br />
cuida un trebal<strong>la</strong>dor del cem<strong>en</strong>tiri que <strong>se</strong>nt<br />
especial devoció per aquest santuari, que<br />
l’ha vist créixer.<br />
La Cisa, marinera i guaridora<br />
La Mare de Déu de <strong>la</strong> Cisa és una verge<br />
marinera. Explica <strong>la</strong> lleg<strong>en</strong>da que les<br />
barques que passav<strong>en</strong> per davant del <strong>se</strong>u<br />
temple fei<strong>en</strong> sonar les sir<strong>en</strong>es <strong>en</strong> <strong>se</strong>nyal de<br />
salutació. Però també és una marededéu<br />
guaridora. “El 1939 a Premià de Dalt hi<br />
havia un n<strong>en</strong> petit ma<strong>la</strong>lt. Quan les tropes<br />
italianes van <strong>en</strong>trar, els soldats van veure<br />
<strong>la</strong> criatura i van anar a buscar <strong>la</strong> medecina<br />
que el m<strong>en</strong>ut necessitava. I així es va guarir.<br />
La família, <strong>en</strong> <strong>se</strong>nyal d’agraïm<strong>en</strong>t, va deixar<br />
un jer<strong>se</strong>i b<strong>la</strong>u del <strong>se</strong>u fi ll al santuari. Avui<br />
<strong>en</strong>cara es pot veure”, explica el rector de<br />
L’ermita de <strong>la</strong><br />
Mare de Déu de<br />
l’Alegria de Tiana va<br />
<strong>se</strong>r reconstruïda al<br />
<strong>se</strong>gle XX.<br />
54 55
Sant Simó de<br />
Mataró, a prop del<br />
mar i d’una zona<br />
agrària.<br />
El santuari de <strong>la</strong><br />
Cisa de Premià<br />
de Dalt guarda els<br />
exvots mariners i<br />
popu<strong>la</strong>rs.<br />
Premià de Dalt.<br />
A l’interior de <strong>la</strong> Cisa, que està docum<strong>en</strong>tada<br />
des del <strong>se</strong>gle XII, tot i que l’edifi cació<br />
actual data del XVIII, hi ha exvots popu<strong>la</strong>rs,<br />
també d’actuals, al costat de les còpies de<br />
les antigues pre<strong>se</strong>ntalles marineres. L’1 de<br />
maig s’hi celebra l’aplec de <strong>la</strong> Cisa. “S’hi<br />
casa molta g<strong>en</strong>t. Aquest any, hi hem celebrat<br />
<strong>en</strong>tre quinze i vint <strong>en</strong>l<strong>la</strong>ços”, <strong>com</strong><strong>en</strong>ta<br />
el mossèn.<br />
Sant Simó, devoció marinera<br />
Però l’ermita amb més exvots mariners<br />
de <strong>la</strong> <strong>com</strong>arca és <strong>la</strong> de Sant Simó de Mataró.<br />
El Paler i <strong>la</strong> Maria son els gegants de<br />
l’ermita. Ell repre<strong>se</strong>nta els mariners i el<strong>la</strong>, els<br />
pagesos. L’<strong>en</strong>l<strong>la</strong>ç va t<strong>en</strong>ir lloc el 28 d’octubre<br />
de 1987 durant les festes de Sant Simó.<br />
L’ermita, situada a prop del mar i de <strong>la</strong> zona<br />
agrària de les Cinc Sènies, té una so<strong>la</strong> nau<br />
i data del <strong>se</strong>gle XVI, tot i que el 1868 va <strong>se</strong>r<br />
r<strong>en</strong>ovada. Hi celebr<strong>en</strong> missa cada dium<strong>en</strong>ge<br />
a les onze, i bateigs i casam<strong>en</strong>ts. “Aquest<br />
any hi ha hagut una cinquant<strong>en</strong>a de parelles<br />
que s’han unit aquí”, explica el rector de <strong>la</strong><br />
parròquia, Vic<strong>en</strong>ç Mira.<br />
Al l<strong>la</strong>rg de tot el Maresme hi ha diver<strong>se</strong>s<br />
ermites consagrades a sant Martí, patró dels<br />
cavallers i guerrers. A mesura que les tropes<br />
france<strong>se</strong>s avançav<strong>en</strong>, consagrav<strong>en</strong> a cada<br />
cim que conqueri<strong>en</strong> les ermites a aquest<br />
sant, pel qual <strong>se</strong>nti<strong>en</strong> especial devoció.<br />
A Mataró hi ha l’ermita de Sant Martí<br />
de Mata, una de les més antigues de <strong>la</strong><br />
<strong>com</strong>arca (<strong>se</strong>gle IX). És un edifi ci massís,<br />
d’una so<strong>la</strong> nau <strong>se</strong>n<strong>se</strong> absis, i està coberta<br />
per una volta cilíndrica. L’11 de novembre<br />
s’hi celebra un aplec i, de tant <strong>en</strong> tant,<br />
algun casam<strong>en</strong>t.<br />
A Montgat hi ha l’ermita romànica de<br />
Sant Martí, docum<strong>en</strong>tada des del <strong>se</strong>gle<br />
XI. El 1836 va caure <strong>en</strong> mans privades,<br />
va tornar a <strong>se</strong>r pública el 1997, i el 13 de<br />
juny de 1998 s’hi va tornar a celebrar un<br />
casam<strong>en</strong>t. Quan es va construir <strong>la</strong> B-20, <strong>la</strong><br />
<strong>se</strong>va existència peril<strong>la</strong>va, però un movim<strong>en</strong>t<br />
ciutadà va permetre salvar-<strong>la</strong>. Té un petit<br />
campanar a <strong>la</strong> façana i uns vitralls al·legòrics<br />
del sant. A l’interior, hi ha dues obres de<br />
l’artista badaloní Domènec Giró: una reproducció<br />
de <strong>la</strong> creu romànica coneguda<br />
<strong>com</strong> <strong>la</strong> Majestat Batlló i una imatge de Sant<br />
Martí pintada sobra fusta.<br />
La Mi<strong>se</strong>ricòrdia és <strong>la</strong> patrona del Maresme.<br />
L’aplec, festa del sant<br />
patró<br />
Cada ermita té el <strong>se</strong>u dia de festa.<br />
Els aplecs són trobades de g<strong>en</strong>t<br />
que celebr<strong>en</strong> de forma religiosa el<br />
dia del sant patró de l’ermita. “Junt<br />
amb els actes religiosos <strong>se</strong>mpre hi<br />
ha hagut actes festius”, <strong>com</strong><strong>en</strong>ta<br />
el rector de Premià de Dalt, Jo<strong>se</strong>p<br />
Colomer. Però amb el temps, els<br />
aplecs s’han convertit <strong>en</strong> una festa<br />
lúdica.<br />
El santuari de <strong>la</strong> Mare de Déu de<br />
<strong>la</strong> Cisa, igual que el de <strong>la</strong> Mare de<br />
Déu de Gràcia, a Santa Susanna,<br />
D’aquí que l’ermita que du el <strong>se</strong>u nom, que<br />
està a Canet, sigui <strong>la</strong> de <strong>la</strong> <strong>com</strong>arca on <strong>se</strong><br />
celebr<strong>en</strong> més casam<strong>en</strong>ts. Aquest lloc de<br />
devoció a <strong>la</strong> Mare de Déu és d’estil neogòtic<br />
i a <strong>la</strong> cúpu<strong>la</strong> hi té escrits tots els noms<br />
dels pobles de <strong>la</strong> <strong>com</strong>arca. És una ermita<br />
celebra l’aplec l’1 de maig. “La<br />
vigília es fa una vetl<strong>la</strong>, una missa<br />
solemne durant el dia i, a <strong>la</strong> tarda,<br />
una visita espiritual a <strong>la</strong> Mare de<br />
Déu”, afegeix Colomer. Però el<br />
principal atractiu de <strong>la</strong> festa són<br />
els actes paral·lels que organitza<br />
l’Ajuntam<strong>en</strong>t.<br />
La Mi<strong>se</strong>ricòrdia de Canet celebra<br />
l’aplec el 8 de <strong>se</strong>tembre. Els actes<br />
religiosos també van a<strong>com</strong>panyats<br />
de <strong>la</strong> v<strong>en</strong>da de productes artesans.<br />
Per <strong>la</strong> diada de Sant Ponç, l’11 de<br />
maig, l’ermita de Tordera dedicada<br />
a aquest sant celebra <strong>la</strong> <strong>se</strong>va<br />
festa. El santuari del Corredor de<br />
Dosrius, dedicat a <strong>la</strong> Mare de Déu<br />
dels Socors, celebra el <strong>se</strong>u aplec el<br />
Dilluns de Pasqua, igual que l’ermita<br />
de <strong>la</strong> Mare de Déu de l’Alegria, a<br />
Tiana. El 18 d’agost ho fa <strong>la</strong> de Santa<br />
El<strong>en</strong>a d’Agell, a Cabrera. L’1 de<br />
<strong>se</strong>tembre li toca a <strong>la</strong> de Sant Llop<br />
de Dosrius i a <strong>la</strong> de Sant Daniel, a<br />
Tordera. I l’11 d’octubre, a <strong>la</strong> del<br />
Remei, d’Ar<strong>en</strong>ys de Munt.<br />
El romiatge, una peregrinació<br />
per devoció al santuari, és un altre<br />
tipus de festa religiosa. La Salut de<br />
Sant Iscle de Val<strong>la</strong>lta <strong>en</strong> celebra un<br />
a l’agost.<br />
56 57
Fitxa<br />
tècnica<br />
Ermita de <strong>la</strong> Mare de Déu de<br />
l’Alegria, Tiana. Reconstruïda<br />
al <strong>se</strong>gle XVIII.<br />
Tel. 93 395 42 52<br />
Santuari de <strong>la</strong> Mare de Déu<br />
de <strong>la</strong> Cisa, Premià de Dalt.<br />
Docum<strong>en</strong>tat del <strong>se</strong>gle XII,<br />
l’actual data del <strong>se</strong>gle XVIII.<br />
Tel. 93 752 28 78<br />
Ermita de Sant Sebastià,<br />
Vi<strong>la</strong>ssar de Dalt. Romànic tardà.<br />
Tel. 93 750 83 04<br />
Ermita de San Simó, Mataró. S.<br />
XVI, restaurada al <strong>se</strong>gle XX.<br />
Tel. 93 790 70 59<br />
Ermita de Sant Martí de Mata,<br />
Mataró. Docum<strong>en</strong>tada al <strong>se</strong>gle<br />
IX. Altar barroc.<br />
Tel. 93 790 22 62<br />
Ermita de Sant Martí, Montgat.<br />
Docum<strong>en</strong>tada al <strong>se</strong>gle XI, restaurada<br />
al <strong>se</strong>gle XIX, romànica.<br />
Tel. 93 469 15 59<br />
Ermita de <strong>la</strong> Mi<strong>se</strong>ricòrdia,<br />
Canet. Segle XIX, neogòtica. Tel.<br />
93 794 07 87.<br />
Ermita de Mont Calvari, Ar<strong>en</strong>ys<br />
de Mar. Segle XVI, restaurada<br />
al <strong>se</strong>gle XXI.<br />
Tel. 93 792. 00 96<br />
L’ermita de Sant Martí de Montgat té un<br />
petit campanar a <strong>la</strong> façana.<br />
gran i el 8 de <strong>se</strong>tembre s’hi celebra una<br />
festa amb activitats i v<strong>en</strong>da de productes<br />
artesanals.<br />
Arran de mar, <strong>en</strong> una petita elevació sobre<br />
<strong>la</strong> p<strong>la</strong>tja d’Ar<strong>en</strong>ys, hi ha una ermita de 1584<br />
on es v<strong>en</strong>era el Sant Crist. La capelleta,<br />
que ha estat rehabilitada rec<strong>en</strong>tm<strong>en</strong>t, està<br />
situada al lloc conegut <strong>com</strong> a Mont Calvari.<br />
L’ermita va <strong>se</strong>r integrada dins un <strong>com</strong>plex<br />
hoteler i va quedar fora del culte públic<br />
durant temps. Actualm<strong>en</strong>t, “està dins d’una<br />
propietat, però és de l’Església”, explica<br />
L’ermita romànica de Sant Sebastià està<br />
situada a 350 metres d’alçada.<br />
Jo<strong>se</strong>p Manel Noguera, expresid<strong>en</strong>t de <strong>la</strong><br />
<strong>com</strong>unitat. L’escriptora Tiona Soler, amb <strong>la</strong><br />
col·<strong>la</strong>boració dels veïns Jo<strong>se</strong>p Manel Noguera<br />
i Anna Vidal, ha publicat un llibre sobre les<br />
històries i lleg<strong>en</strong>des d’aquest santuari.<br />
M<strong>en</strong>tre <strong>en</strong> un principi les ermites restav<strong>en</strong><br />
<strong>en</strong> llocs apartats que permeti<strong>en</strong> fugir<br />
del món, avui <strong>en</strong> dia el creixem<strong>en</strong>t de les<br />
localitats ha impulsat que moltes quedessin<br />
integrades al nucli urbà.<br />
58