You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Socials<br />
<strong>L’imperi</strong> <strong>romà</strong><br />
1
índex<br />
1 La historia de roma ....................................................... 3<br />
2 les ciutats ....................................................................... 4<br />
3 El patrimoni ................................................................... 5<br />
Els temples romans ........................................................ 5<br />
4 vida quotidiana ............................................................. 6<br />
Comerç entre roma i Hispania ....................................... 7<br />
Deus romans .................................................................. 8<br />
Menú roma .................................................................... 9<br />
5 la mobilitat .................................................................. 10<br />
6 divisió territorial .......................................................... 11<br />
7 pasatemps ................................................................... 12<br />
2
1 La historia de roma<br />
Segons la llegenda roma va ser fundada<br />
l’any 753 aC. En aquella època vivien a<br />
italià molts pobles com els etruscos o els<br />
llatins. Els llatins vivien en una zona<br />
anomenada els set turons on van construir<br />
diversos pobles. La unió d’aquests pobles<br />
va crear Roma<br />
La historia de roma esta dividida en tres<br />
etapes: monarquia, republicà i imperi.<br />
La monarquia (753 aC – 509 aC)<br />
Durant els primers segles de la seva<br />
història, Roma va ser governada per un rei<br />
escollit pels representants de les famílies<br />
més importants de la ciutat: els partissis.<br />
El rei era escollit pel senat, un grup de<br />
persones format pels senadors, que eren<br />
els caps de cada una de les famílies<br />
principals. En el segle VI aC els etruscos<br />
van conquerir Roma.<br />
Els pobladors de Roma no estaven d’acord<br />
amb el rei etrusc. Per això es van enfrontar<br />
amb els etruscos fins que els van guanyar.<br />
L'any 509 aC, l’últim rei etrusc, Tarquini el<br />
Superb, el van fer fora per una revolta.<br />
La república:<br />
Després de l'expulsió dels etruscos, es el<br />
govern va canviar i es va dividir en tres<br />
parts:<br />
Els comicis, les magistratures i el senat.<br />
Els còmics: eren assemblees on es<br />
reunien els ciutadans i creaven les<br />
lleis.<br />
Les magistratures: eren els<br />
diferents càrrecs dels governs. Els<br />
magistrats eren escollits per un<br />
any. Els mes importants eren els<br />
consols.<br />
El senat: era la institució mes<br />
important de la república. Feien<br />
les lleis...<br />
3
<strong>L’imperi</strong>:<br />
L'any 27 aC, Octavi va rebre el títol<br />
d'August, que vol dir escollit pels déus. La<br />
primera cosa que va fer va ser matar els<br />
seus enemics i pacificar la situació. Només<br />
en aquell moment es va iniciar una nova<br />
forma de govern, l'imperi.<br />
L’emperador: l’emperador era l’home que<br />
acumulava tots els poders.<br />
2 les ciutats<br />
L’estructura d’una ciutat romana<br />
consistia en que al centre hi havia el<br />
fòrum (una zona on els ciutadans<br />
podien interactuar) i els dos carrers<br />
mes importants de la ciutat el De<br />
camús i els cardús maximus es<br />
creuaven al mig del fòrum.<br />
Cardús: era un dels carres<br />
principals de la ciutat<br />
De camús: era l’altre<br />
carrer principal de la ciutat<br />
que passava pel fòrum<br />
El fòrum era una zona on els<br />
ciutadans romans podien<br />
interactuar, quedar...<br />
4
3 El patrimoni<br />
Els temples romans<br />
Els temples romans eren un lloc<br />
de culte als deus a l’antiga roma.<br />
L'arquitectura romana utilitza els<br />
ordres clàssics dels grecs: el<br />
dòric, el jònic i el corinti, però<br />
en molts casos aquests deixen<br />
de ser elements estructurals i<br />
passen a ser elements<br />
simplement decoratius. Un canvi<br />
important respecte als estils<br />
grecs va ser la distància entre<br />
columnes, que augmentava<br />
gràcies a la millora en les<br />
tècniques de construcció de<br />
voltes<br />
Temple <strong>romà</strong><br />
5
4 vida quotidiana<br />
La casa romana també coneguda<br />
com domus era l’habitatge de<br />
l‘antiga roma. De tota manera la<br />
seva mida i els luxes varien molt<br />
segons les possibilitats de cada<br />
família. Per exemple a la ciutat de<br />
pompeià gairebé totes les cases<br />
pertanyen a aquesta tipologia.<br />
Al final del l’època republicana i durant<br />
el període imperial <strong>romà</strong>, un bloc<br />
d'habitatges, normalment de lloguer,<br />
de diversos pisos. Les insulae eren<br />
utilitzades pels ciutadans que no es<br />
podien permetre tenir habitatges<br />
particulars, es a dir domus.<br />
La villae era un centre<br />
d’explotació agrària. Tenia dos<br />
parts una part on vivien els caps<br />
de l’explotació, l’altre part i<br />
vivien els treballadors i l’altre i<br />
havia els animals i les eines de<br />
conreu.<br />
6
Comerç entre roma i Hispania<br />
El comerç <strong>romà</strong> fou l'activitat<br />
d'intercanvi de productes per diners o<br />
altres productes que es produïa a Roma,<br />
i que es va desenvolupar durant la<br />
República per arribar al màxim els segles<br />
I i II afavorit per la seguretat i les bones<br />
comunicacions, i en general per la pax<br />
romana.<br />
Per al comerç s'organitzaven mercats<br />
diaris, un cada nona és a dir cada vuit<br />
dies, anomenats Nundinae. Existien<br />
altres mercats periòdics com fires,<br />
anomenats Mercatus.<br />
Al principi el pagament de grans<br />
quantitats es feia en bous i moltons (1<br />
bou = 100 asos = 10 moltons; 1 moltó =<br />
10 asos), el bronze (aes) fou també<br />
adoptat com tipus de canvi<br />
7
Deus romans<br />
Júpiter o Jovis, déu principal del cel resplendent<br />
Juno, esposa de Júpiter i deessa del naixement i de la prole<br />
Mart, déu de la guerra<br />
Neptú, déu dels mars i oceans<br />
Janus, déu de l'accés a la casa<br />
Vesta, deessa de la llar<br />
8
Menú roma<br />
Com és lògic, el que coneixem<br />
actualment com a "dieta mediterrània"<br />
té molts punts en comú amb el que es<br />
menjava llavors: els llegums, productes<br />
de l'horta mediterrània, cereals, peix<br />
blau, oli d'oliva i vi, entre d'altres. De fet,<br />
la cuina de les classes populars era, en<br />
realitat, molt més propera a l'actual<br />
dieta mediterrània, i més saludable que<br />
la dels romans poderosos.<br />
Plane, quod scimus hodie ut " magnum victu" qui multum habet<br />
commune cum comedet : legumina, fructus interni hortus ,<br />
frugum, piscis oleum , oleum et vinum , inter alius . Nam sapien<br />
erat, propius ad flumen magnum classium victu et corpulentiores<br />
prae potens Romanos .<br />
Tradicionalment els romans prenien un<br />
esmorzar al matí, un dinar lleuger al<br />
migdia i el sopar, l'àpat principal del dia,<br />
al capvespre:<br />
<br />
<br />
<br />
Prima mensa: un plat de cigrons<br />
Mensa secunda: filet de tonyina<br />
Gustatio: fruita o algun dolç<br />
Secundum traditionem, Romanis ex<br />
mane prandium, prandium et prandium<br />
meridie lux , consectetur diei prandium<br />
ad vesperam :<br />
<br />
<br />
<br />
Prima mensa : et delens vertam,<br />
eaque grana<br />
Mensa seconds : Tuna CARNIS<br />
Gustatio : a fructus dulcis aut<br />
9
5- la mobilitat<br />
Mapa de les rutes romanes<br />
Mapa de les calçades<br />
10
Les vies o calçades romanes formaven una xarxa de<br />
carreteres que abastava tot l'Imperi Romà.<br />
Al seu origen, la xarxa va ser dissenyada per a<br />
mantenir un control efectiu de les zones incorporades<br />
a l'Imperi, però ràpidament van adquirir importància<br />
econòmica, facilitant el comerç i les comunicacions.<br />
6-divisió territorial<br />
7-passatemps<br />
11
7-pasatemps<br />
12