El cicle de l'aigua, una altra vegada! - PÃ gines de la UAB
El cicle de l'aigua, una altra vegada! - PÃ gines de la UAB
El cicle de l'aigua, una altra vegada! - PÃ gines de la UAB
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
MONOGRÀFIC<br />
Ciències experimentals<br />
C.M. NATURAL/ESO 1ER CICLE<br />
Quadre 2. «Parlem <strong>de</strong>l <strong>cicle</strong> <strong>de</strong> l’aigua»<br />
QUIN PROBLEMA ES PLANTEJAVA?<br />
P<strong>la</strong>tó (439-347 aC)<br />
Com retorna l’aigua <strong>de</strong>l mar als continents?<br />
COM L'EXPLICAVA<br />
Pensava que a l’interior <strong>de</strong> <strong>la</strong> Terra hi ha <strong>una</strong> immensa cova plena d’aigua en<br />
moviment continu, <strong>de</strong> <strong>la</strong> qual sortien els rius i on tots els rius retornaven. L’aigua<br />
<strong>de</strong> l’oceà arribaria fins a l’interior d’aquesta cova.<br />
Aristòtil (384-347 aC)<br />
Com es forma l’aigua subterrània?<br />
Sèneca (3aC-65 dC)<br />
Com perd l’aigua <strong>de</strong>l mar <strong>la</strong> seva salinitat en el<br />
camí cap a les fonts?<br />
Athanesius Kircher<br />
(1602-1680)<br />
Com pot pujar l’aigua <strong>de</strong>s <strong>de</strong>l nivell <strong>de</strong>l mar fins<br />
a les muntanyes?<br />
Segons Aristòtil, les aigües subterrànies provenien <strong>de</strong>:<br />
. Aigua <strong>de</strong> pluja que s’infiltrava en el subsòl.<br />
. Aigua que anava <strong>de</strong>l mar a les grans coves.<br />
. Aigua proce<strong>de</strong>nt <strong>de</strong> <strong>la</strong> con<strong>de</strong>nsació <strong>de</strong>l vapor d’aigua a l’interior <strong>de</strong> <strong>la</strong> Terra.<br />
En el seu llibre Naturales quaestiones consi<strong>de</strong>ra que l’aigua <strong>de</strong>l mar torna per<br />
camins amagats al continent i que és filtrada mentre va transcorrent, d’aquesta<br />
manera va per<strong>de</strong>nt <strong>la</strong> salinitat.<br />
Quan es va experimentar que <strong>la</strong> sal no es podia separar <strong>de</strong> l’aigua per filtració, es<br />
va pensar en <strong>la</strong> Terra com en un a<strong>la</strong>mbí on el foc central faria evaporar l’aigua i<br />
<strong>la</strong> sal quedaria al fons.<br />
En el seu llibre Mundus subterraneus explica aquest comportament antinatural<br />
<strong>de</strong> l’aigua amb <strong>una</strong> sèrie d’aparells que li permeten aconseguir aquest efecte, i<br />
opina que no hi ha raons per creure que a <strong>la</strong> natura no es donin condicions semb<strong>la</strong>nts<br />
a les que exemplifica en les seves màquines.<br />
Pierre Perrault<br />
(1608-1680)<br />
Són les aigües <strong>de</strong> <strong>la</strong> pluja suficients per fer brol<strong>la</strong>r<br />
les fonts i alimentar els rius tot l’any?<br />
Perrault va quantificar l’aigua que es precipitava a <strong>la</strong> conca <strong>de</strong>l Sena i l’aigua que<br />
abocava el riu a <strong>la</strong> seva <strong>de</strong>sembocadura. <strong>El</strong> resultat va ser que <strong>la</strong> quantitat d’aigua<br />
precipitada era sis vega<strong>de</strong>s més gran que <strong>la</strong> que circu<strong>la</strong>va pel riu.<br />
46 | Guix Núm. 275. Juny 2001