1 7. PRESA DE DECISIONS I PROGRAMES DE ... - Documents
1 7. PRESA DE DECISIONS I PROGRAMES DE ... - Documents
1 7. PRESA DE DECISIONS I PROGRAMES DE ... - Documents
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
GENERALITAT VALENCIANA<br />
CONSELLERIA D’EDUCACIÓ<br />
<strong>7.</strong> <strong>PRESA</strong> <strong>DE</strong> <strong>DE</strong>CISIONS I <strong>PROGRAMES</strong> <strong>DE</strong> TRANSICIÓ<br />
En algunes ocasions, i a pesar de les mesures educatives adoptades i els<br />
programes específics desenrotllats, és previsible que un alumne o una alumna no<br />
concloga la seua escolaritat obligatòria amb èxit respecte a la formació i la<br />
titulació bàsica. Estos casos no sempre suposen una situació de fracàs escolar ja<br />
que, probablement, amb les distintes intervencions educatives s’ha aconseguit<br />
optimitzar els potencials de cada alumne o alumna, tenint en compte els<br />
condicionants de partida, i s’ha compensat d’alguna manera les situacions de<br />
desavantatge de les quals partixen estos alumnes. És per tot això que, sent<br />
conscients que no s’ha aconseguit arribar a les metes desitjables, s’han de<br />
preveure possibles actuacions, en este cas de caràcter tutorial. Amb estes<br />
activitats es pretén facilitar la presa de consciència de la situació personal i<br />
socioeducativa, així com la realització de programes i vies formatives de transició<br />
per a completar la formació bàsica, incorporar-se al món laboral i, si les<br />
circumstàncies ho permeten, la continuïtat d’estudis posteriors.<br />
En concret, en este bloc, i especialment dirigit als alumnes i a les alumnes<br />
referits en el paràgraf anterior, es pretén que estos siguen conscients de la seua<br />
situació educativa, dels condicionants que comporta la incorporació al món<br />
laboral, de les distintes opcions formatives, i que avancen en el procés de<br />
maduració personal respecte la presa de decisions.<br />
Les activitats relatives a este reforç tutorial, la finalitat de les quals és la<br />
d’intervindre prèviament a l’abandó del sistema educatiu generalitzat,<br />
requerixen, d’una forma o una altra, major nivell de personalització per a<br />
adaptar-se a les característiques, els interessos i els condicionants de l’alumnat.<br />
El major nivell de personalització facilita també actuacions que afavorisquen<br />
l’autoconeixement, tant individual o escolar com del context sociofamiliar, com a<br />
element fonamental per a l’evolució de l’individu i per a augmentar les<br />
probabilitats d’èxit en la presa de decisions.<br />
En la decisió final, siga esta tant la incorporació al món laboral com la de<br />
realitzar algun Programa de Qualificació Professional Inicial, cal tindre en compte<br />
que qualsevol opció va lligada a distints camps o qualificacions professionals, per<br />
la qual cosa és necessari incloure el treball sobre els distints interessos i<br />
preferències professionals. Este treball es complementa amb coneixements bàsics<br />
de l’entorn productiu, del món laboral, dels elements i tècniques que faciliten<br />
l’accés a este i dels processos formatius. En conseqüència, prenen rellevància els<br />
Programes de Qualificació Professional Inicial (PCPI), ja que amb estos<br />
s’aconseguix una preparació professional inicial, la consecució de la titulació<br />
bàsica i la possibilitat de continuïtat educativa per mitjà de la formació<br />
professional específica.<br />
La presa de decisions és un procés que s’adquirix cada dia i que impregna<br />
cada una de les activitats educatives. El procés i l’efectivitat en la presa de<br />
decisions poden ser reforçats amb un treball específic que facilite la reflexió<br />
1
GENERALITAT VALENCIANA<br />
CONSELLERIA D’EDUCACIÓ<br />
crítica sobre estes i evite decisions immadures o fortament influïdes pels altres.<br />
Una decisió requerix maduresa, coneixement i informació per a valorar les<br />
distintes opcions, processar la informació, dissenyar un pla d’actuació i executarlo.<br />
En definitiva, el que es pretén en este bloc és dotar l’alumnat, i específicament<br />
aquell que partix de situacions desfavorides, de recursos necessaris per a la<br />
transició a altres nivells socioeducatius.<br />
2
GENERALITAT VALENCIANA<br />
CONSELLERIA D’EDUCACIÓ<br />
INTRODUCCIÓ<br />
<strong>7.</strong>1. DILEMES MORALS<br />
L’activitat consistix a seleccionar una<br />
sèrie de dilemes morals (bé els models<br />
proposats per Kohlberg, bé models ideats<br />
pel professor-tutor segons els interessos i<br />
les característiques del seu grup<br />
d’alumnes), presentar-los al grup-classe i<br />
entrar a debatre sobre la decisió més<br />
correcta segons cada alumne.<br />
OBJECTIUS<br />
• Parar-se a pensar possibles solucions<br />
davant d’un dilema, tenint en compte les variables, les circumstàncies…<br />
• Respectar les diferents opinions de la resta de companys.<br />
• Decidir les decisions d’una manera justificada, donant raons.<br />
CONTINGUTS<br />
• Bateria de dilemes morals<br />
COMPETÈNCIES BÀSIQUES A <strong>DE</strong>SENROTLLAR<br />
• Competència en comunicació lingüística, respectant el torn de paraula,<br />
participant en el debat i argumentant les opinions pròpies.<br />
• Competència en el coneixement i la interacció amb el món físic, coneixent<br />
diferents situacions de la vida diària.<br />
• Competència social i ciutadana, respectant diferents punts de vista.<br />
• Competència per a aprendre a aprendre.<br />
<strong>DE</strong>STINATARIS, AGRUPAMENTS I RECURSOS<br />
Els destinataris d’esta activitat són els alumnes de 6t curs de Primària. Pel que<br />
fa als agrupaments, l’alumnat s’agruparà per classes.<br />
Per al desenrotllament d’esta activitat comptarem amb els següents recursos<br />
materials: llapis i paper, pissarra digital (opcional) o ordinador amb canó<br />
projector i pantalla per a visionat de power point (opcional), a més d’una bateria<br />
de dilemes morals.<br />
Com a recursos personals, es requerix la col·laboració del professorat de 6t de<br />
Primària, preferiblement els tutors, així com també del professor de reforç del<br />
programa de tutoria.<br />
3
GENERALITAT VALENCIANA<br />
CONSELLERIA D’EDUCACIÓ<br />
EXERCICI <strong>DE</strong> L’ACTIVITAT<br />
Presentem el dilema moral. La presentació seria molt més atractiva si en<br />
compte de consistir en una exposició oral per part del tutor, es fera per mitjà de<br />
la pissarra digital, on presentaríem els conceptes de “valors” i “decisions”. No<br />
obstant això, si no disposem de mitjans, perfectament es pot desenrotllar a<br />
través de l’exposició oral del tutor i amb els dilemes escrits en folis.<br />
Una vegada que hem teoritzat sobre el concepte dels valors i sobre la<br />
importància de prendre decisions, les possibles conseqüències dels nostres actes,<br />
així com les múltiples variables que se’ns puguen presentar, exposem a l’alumnat<br />
un dilema que han d’analitzar, inclinant-se per prendre una decisió o una altra.<br />
En el moment en què es presenta el dilema, els alumnes entren a debatre les<br />
seues opinions, i dóna cada un els seus arguments, però també hem d’incidir en<br />
quelcom important, i és a intentar preveure amb ells les possibles conseqüències<br />
de cada una de les decisions que prenguen.<br />
En l’annex I facilitem uns quants dilemes, extrets de diverses pàgines web,<br />
però els dilemes poden ser perfectament ideats pel professor encarregat del<br />
desenrotllament del Programa, atenent a les característiques i els interessos del<br />
seu grup.<br />
AVALUACIÓ<br />
S’avaluarà positivament la participació de l’alumnat en l’activitat, així com<br />
també el fet d’aconseguir desenrotllar els objectius que hem programat. A<br />
continuació s’oferix un possible model de qüestionari perquè els propis alumnes<br />
avaluen esta activitat.<br />
Fitxa d’avaluació de l’activitat<br />
Nom de l’activitat: Data:<br />
Aspecte a avaluar<br />
Escala: D’1 a 5 (de molt poc d’acord a molt d’acord amb la frase)<br />
Hem entés els objectius de l’activitat.<br />
Va haver-hi un bon nivell de participació de tots els membres del grup.<br />
Al realitzar el treball, la relació entre nosaltres i amb el tutor ha sigut<br />
bona (ens hem sentit còmodes, hem sigut sincers, parlem sense por al ridícul...).<br />
El mètode de treball que hem utilitzat ha sigut adequat (cada u va fer la seua<br />
part, complim amb les dates, cuidem la presentació…).<br />
El grup ha treballat amb interés i ha posat el seu esforç perquè les coses<br />
isquen bé.<br />
Els resultats obtinguts amb este treball han sigut satisfactoris.<br />
Observacions / suggeriments per a millorar:<br />
Dificultats:<br />
Aspectes a destacar:<br />
Valoració global de l’activitat (d’1 a 10):<br />
Valoració<br />
1 2 3 4 5<br />
4
ANNEX I<br />
GENERALITAT VALENCIANA<br />
CONSELLERIA D’EDUCACIÓ<br />
Fonts:<br />
- Puig J. y Martínez, M. (1989): Educación moral y democracia. Ed. Laertes,<br />
Barcelona.<br />
- http://www.iesmurgi.org/filosofia/etica/Dilemas%20Morales.htm<br />
1. Imagina que eres Enric, un home amb tres fills xicotets, l’esposa del qual es<br />
troba a punt de morir de càncer. T’assabentes que un químic de la teua ciutat ha<br />
descobert recentment un nou medicament que podria salvar-la. El químic cobra<br />
300.000 euros per cada aplicació del medicament, deu vegades més del que li va<br />
costar fabricar-lo. Tu no comptes amb eixa quantitat i acudixes a tots els<br />
coneguts per a demanar prestat els diners. A més, tot el que pots reunir és<br />
només la mitat de la suma, per la qual cosa busques el químic i li expliques la<br />
teua situació, li demanes que et venga el medicament per la mitat o que et<br />
permeta pagar més tard la resta. El químic s’hi nega. Estàs desesperat. Robaries<br />
el medicament?<br />
*****************************************************************<br />
2. En el reglament d’un centre d’ensenyança tenien este article sobre els deures<br />
dels estudiants: l’alumne que siga sorprés copiant durant un examen, serà<br />
expulsat de l’escola.<br />
Jutjant que esta norma era massa estricta, la direcció va voler fer-la més suau, i<br />
va passar una enquesta als alumnes per a conéixer la seua opinió. Estos, però,<br />
es van negar a canviar-la: deien que copiar era una traïció i un engany als<br />
alumnes que havien estudiat. Què n’opines tu?<br />
*****************************************************************<br />
3. Els veïns d’un barri s’han queixat nombroses vegades a les autoritats que amb<br />
molta freqüència hi ha altercats i disturbis als carrers, a causa del tràfic de drogues<br />
i a l’existència de proxenetes. Cansats que no atenguen les seues demandes,<br />
decidixen fer una patrulla ciutadana que garantisca la seua seguretat, especialment<br />
a les nits.<br />
Una cadena de televisió, assabentada que una nit eixa patrulla faria una batuda al<br />
barri, envia quatre periodistes perquè cobrisquen la informació. Durant el transcurs<br />
de la batuda, els veïns agreden alguns camells i proxenetes, sense que cap<br />
periodista faça res per impedir-ho, ja que es limiten a cobrir la informació.<br />
Un jutge, assabentat dels fets, va denunciar els periodistes per no haver complit<br />
amb l’inexcusable deure, arreplegat en la Constitució, de socórrer les víctimes. Els<br />
reporters al·legaven que es limitaven a complir amb el seu treball. Estàs d’acord<br />
amb la denúncia del jutge?<br />
*****************************************************************<br />
4. Un dels col·lectius que sol rebre beneficis de la discriminació positiva és el dels<br />
minusvàlids. Per exemple, en les oposicions a funcionari de l’Estat o de les<br />
comunitats autònomes es reserva un nombre de places determinat a les quals<br />
només poden concórrer persones amb minusvalideses. Com és lògic, este<br />
nombre és proporcionalment més alt que el convocat per a persones sense<br />
minusvalidesa. La raó d’esta desigualtat radica en el fet que l’experiència<br />
demostra que per a un minusvàlid és molt més difícil trobar un lloc de treball al<br />
mercat laboral que per a una altra persona sense minusvalidesa.<br />
5
GENERALITAT VALENCIANA<br />
CONSELLERIA D’EDUCACIÓ<br />
Des de sempre, este tipus de discriminació positiva va ser acceptat socialment.<br />
No obstant això, fa alguns anys va sorgir la polèmica en les oposicions a<br />
Professors d’Ensenyança Secundària, on es van convocar places exclusivament<br />
per a minusvàlids en un nombre tan alt que, en alguns llocs, va arribar a haverhi<br />
més places que candidats. La polèmica va sorgir quan un grup de professors<br />
va protestar públicament contra esta discriminació, argumentant que en les<br />
oposicions per a professors les deficiències físiques eren intranscendents, ja que<br />
s’havien de valorar únicament aspectes intel·lectuals. Entenien així que en este<br />
cas no calia una mesura de discriminació positiva, com sí que calia quan<br />
s’aplicava per a places de funcionari (conserges, zeladors, etc.) on les condicions<br />
físiques dels aspirants sí que tenien importància.<br />
L’Administració i d’altres col·lectius els van replicar dient que la discriminació<br />
positiva amb els minusvàlids era global, és a dir, no sols aplicable a este o a<br />
aquell cas concret, ja que les seues possibilitats de trobar treball (tant físic com<br />
intel·lectual) eren menors.<br />
Què penses tu d’esta polèmica? En el cas d’haver sigut la persona encarregada<br />
de prendre una decisió en este cas, què hauries decidit?<br />
*****************************************************************<br />
5. Moltes famílies espanyoles continuen desenrotllant actituds sexistes, tal<br />
vegada pel costum social, per l’educació rebuda pels pares en el seu moment, o<br />
potser, en alguns casos concrets, inclús per convenciment.<br />
Imagina’t que eres una xica, i que a ta casa et discriminen respecte dels teus<br />
germans. Mentres ells no fan res a casa, tu has d’ajudar a ta mare en les tasques<br />
de la llar. A més, a pesar que eres un poc major que un dels teus germans, a ell<br />
li donen una paga setmanal superior a la teua i li permeten arribar a casa el<br />
dissabte a la nit més tard que a tu.<br />
Davant d’eixa situació sexista, tu has protestat nombroses vegades, però sempre<br />
t’han contestat que la vida és així i que les dones no sou iguals que els hòmens.<br />
Un dia vas decidir protestar activament i no ajudar ta mare. Un dissabte vas<br />
arribar a casa més tard del que se t’havia permés, exactament a l’hora que li<br />
permetien al teu germà menor. En ambdós casos et van castigar per la teua<br />
actitud.<br />
Què faries en eixe cas?, continuar protestant contra eixa desigualtat activament<br />
encara que eixa postura et representara càstics continus?, O deixar les coses<br />
com estaven, dient-te a tu mateixa que tu no tens dret a canviar la forma de ser<br />
dels teus pares, a qui has d’obeir en tot cas, i que quan sigues major d’edat ja<br />
podràs fer el que vullgues?<br />
Se t’ocorre alguna altra solució intermèdia per a solucionar l’assumpte?<br />
Creus realment que la situació descrita anteriorment succeïx en moltes llars<br />
espanyoles o és més aïna una cosa del passat?<br />
*****************************************************************<br />
6. Probablement, al llarg de la teua vida, hages tingut alguna discussió<br />
generacional amb els teus pares sobre els estudis, els teus gustos estètics o les<br />
teues formes de relació social. En eixos casos, tu hauràs procurat defendre els<br />
teus punts de vista amb els arguments que considerares més convenients. Ara<br />
t’anem a demanar una inversió del punt de vista, és a dir, que et col·loques en el<br />
lloc dels teus pares.<br />
6
GENERALITAT VALENCIANA<br />
CONSELLERIA D’EDUCACIÓ<br />
Imagina’t que tens un fill que és bon estudiant, però que a l’acabar l’ESO decidix<br />
que no vol estudiar més i que preferix posar-se a treballar en un supermercat<br />
com a mosso de magatzem, argumentant que vol ser lliure i tindre independència<br />
econòmica per a anar-se’n de casa. A tu, com a pare o mare, eixa decisió et<br />
pareix clarament equivocada, perquè penses que el teu fill podria aspirar a<br />
culminar estudis superiors que li permeteren aconseguir una professió<br />
avantatjosa en el mercat de treball. En eixos moments se’t planteja un dilema:<br />
has de deixar que siga el teu fill el que adopte lliurement la seua decisió o, al<br />
contrari, has de forçar-lo a continuar estudiant amb l’argument que és menor<br />
d’edat i encara no pot saber amb propietat què és realment el que li convé.<br />
Argumenta racionalment, des del punt de vista ètic, la teua resposta.<br />
*****************************************************************<br />
<strong>7.</strong> Des de la perspectiva moral, les actituds de rebel·lia poden ser justes o<br />
injustes. Moltes vegades, en la vida se’ns planteja la necessitat de rebel·lar-nos<br />
contra normes que ens pareixen clarament injustes, encara que en no poques<br />
ocasions sentim por de les conseqüències que pot ocasionar-nos la nostra actitud<br />
rebel (castics, sancions, rebuig social, etc.). D’ací que, en eixes ocasions, hàgem<br />
de resoldre el dilema de quina actitud prendre.<br />
Vegem un exemple: un professor xapat a l’antiga prohibix als seus alumnes<br />
assistir a classe amb camisetes d’estètica heavy, argumentant que ofenen el bon<br />
gust i poden ferir la sensibilitat d’alguns alumnes que no combreguen amb les<br />
dites idees. Tu sols portar eixe tipus de camisetes perquè t’encanta eixa classe<br />
de música, i les raons que t’ha donat el professor per a justificar la prohibició no<br />
et pareixen convincents. No obstant això, saps que el professor és un maniàtic i<br />
que si et rebel·les contra eixa orde per considerar-la injusta i per no estar<br />
emparada en cap norma legal l’autoritat del professor no pot estendre’s a<br />
qüestions que estiguen més enllà de l’educació i de la disciplina necessària per a<br />
desenrotllar les classes amb normalitat), et pot agafar tírria i tal vegada<br />
suspendre’t (o, si més no, no ajudar-te a aprovar). Se’t planteja, doncs, un<br />
dilema: has de dur a terme una actitud de rebel·lia encara que això et plantege<br />
dificultats per a l’aprovat de l’assignatura, o en canvi has de plegar-te als desitjos<br />
del professor, argumentant que és més important assegurar-se l’aprovat que<br />
defendre l’estètica personal?<br />
*****************************************************************<br />
8. De vegades, els deures morals entren en contradicció amb alguns deures<br />
professionals (codis deontològics).<br />
Imagina’t que eres un advocat a qui, pel torn d’ofici, correspon defendre un<br />
home acusat d’assassinat. Com és obvi, el reu té dret a la presumpció<br />
d’innocència i també a una defensa jurídica del seu cas. En les teues<br />
conversacions privades amb ell, et confessa que és culpable encara que té una<br />
coartada. Et diu que la teua missió com a advocat serà convéncer el jutge que la<br />
coartada és verídica i obtindre així l’absolució.<br />
Se’t planteja llavors un dilema profund: si decidixes defendre’l, hauràs de fer tot<br />
el que es puga per a convertir una mentida en quelcom creïble; si et negues a<br />
fer-ho (i si es negaren també tots els altres advocats?), estaràs vulnerant el dret<br />
de defensa que assistix l’acusat. Què hi faries?<br />
7
GENERALITAT VALENCIANA<br />
CONSELLERIA D’EDUCACIÓ<br />
INTRODUCCIÓ<br />
<strong>7.</strong>2. DIR ¡NO!<br />
Amb esta activitat es pretén, bàsicament, que l’alumne aprenga a prendre<br />
decisions per si mateix, d’una manera independent.<br />
OBJECTIUS<br />
• Aprendre a prendre decisions.<br />
• Saber dir “no” davant de situacions controvertides.<br />
CONTINGUTS<br />
• Plantejament reflexiu de problemes.<br />
• El coneixement de si mateix.<br />
• El coneixement dels altres.<br />
• Utilitzar totes aquelles alternatives que és necessari tindre en compte per a<br />
efectuar una presa de decisió adequada.<br />
COMPETÈNCIES BÀSIQUES A <strong>DE</strong>SENROTLLAR<br />
• Competència social i ciutadana. Esta competència permet viure en societat,<br />
comprendre la realitat social del món en què es viu i exercir la ciutadania<br />
democràtica. Incorpora formes de comportament individual que capaciten les<br />
persones per a conviure en una societat cada vegada més plural, relacionar-se<br />
amb els altres, cooperar, comprometre’s i afrontar els conflictes. Adquirir esta<br />
competència suposa ser capaç de posar-se en el lloc de l’altre, acceptar les<br />
diferències, ser tolerant i respectar els valors, les creences, les cultures i la<br />
història personal i col·lectiva dels altres.<br />
• Autonomia i iniciativa personal. Està referida a la possibilitat d’optar amb<br />
criteri propi i portar avant les iniciatives necessàries per a desenrotllar l’opció<br />
triada i fer-se’n responsable, tant en l’àmbit personal com en el social o<br />
laboral.<br />
<strong>DE</strong>STINATARIS, AGRUPAMENTS I RECURSOS<br />
L’activitat que proposem, en principi, aniria dirigida a l’alumnat de 2n d’ESO,<br />
encara que podria ser aplicada també a altres nivells. Pel que fa als<br />
agrupaments, l’activitat està dirigida a tot el grup-classe en el seu conjunt.<br />
Quant als recursos materials necessaris per a l’exercici de l’activitat, únicament<br />
requerirem el text que s’adjunta a continuació, que inclou una sèrie<br />
d’interrogants per a la presa de decisions.<br />
8
GENERALITAT VALENCIANA<br />
CONSELLERIA D’EDUCACIÓ<br />
EXERCICI <strong>DE</strong> L’ACTIVITAT<br />
Esta activitat es pot realitzar en una sola sessió.<br />
Per a començar l’activitat llegirem el següent relat.<br />
“Josep és un adolescent de 14 anys, bon estudiant però amb dificultats per a<br />
fer amics. Per circumstàncies familiars, Josep ha hagut de canviar dinstitut,<br />
qüestió que li causava una gran preocupació, perquè tenia molta por de no ser<br />
acceptat en el seu nou centre educatiu. No obstant això, res va ser com ell<br />
temia perquè al líder de la classe li va caure bé i el va integrar en el grup. És<br />
més, el va convertir en un dels líders de linstitut. Josep va experimentar una<br />
sensació de lideratge que mai havia tingut. Per a celebrar les vacacions de<br />
Nadal, un grup dalumnes de linstitut van organitzar un sopar a què Josep va<br />
ser invitat. En el sopar, els companys van començar a beure alcohol i, encara<br />
que Josep no volia beure, va acabar per fer-ho a fi que els companys no el<br />
rebutjaren. Després del sopar el van invitar a prendre drogues. En este<br />
moment, Josep havia de prendre una decisió important per a ell: si acceptava<br />
estaria entrant en un món gens beneficiós per a ell. El xic sap, per tota la<br />
informació que hi ha sobre les drogues, que tot comença per aquella errònia<br />
idea que per un dia no passa res i després, a poc a poc, vas enganxant-te,<br />
amb les conseqüències psicològiques, físiques, socials i econòmiques que<br />
ocasiona, però, daltra banda, si ho fera continuaria sent un xic popular en<br />
institut. Ell sap que el correcte és rebutjar la invitació, ja que és el millor per<br />
a ell. Però, si ho fa, sap que deixarà de ser un dels líders de linstitut, cosa<br />
que el fa sentir-se molt bé”.<br />
Una vegada realitzada la lectura d’este supòsit, els alumnes han de reflexionar<br />
individualment sobre les qüestions següents:<br />
• “Posat en el lloc de Josep i pensa: Què faria si em succeïra a mi?<br />
• Per a prendre una decisió en primer lloc hauria de plantejar-me: Conéixer qui<br />
sóc i aclarir els meus valors; Quins són els meus punts forts i dèbils?; Quines<br />
coses són les que jo valore?; Són les mateixes coses que valoren els altres?;<br />
Quines són les meues preferències i interessos?<br />
• Investigar diferents alternatives: Quines opcions tinc?; Quina o quines<br />
interessen més i quina o quines minteressen menys?; Què és el que més<br />
em convé?; Sóc capaç dafrontar la meua decisió?<br />
• Anticipar els riscos: Què em podria ocórrer si prenguera una o altra decisió?;<br />
Quins resultats puc preveure?; Qui haurà de pagar els meus errors?; Qui té la<br />
responsabilitat de les meues decisions?”<br />
9
GENERALITAT VALENCIANA<br />
CONSELLERIA D’EDUCACIÓ<br />
Una vegada plantejades totes estes qüestions, cada alumne plantejarà la<br />
decisió que Josep hauria de prendre i s’obrirà un debat. Hi ha la possibilitat de<br />
buscar alternatives a les dos possibilitats que en principi es plantegen.<br />
AVALUACIÓ<br />
L’avaluació de l’activitat serà considerada positiva si els alumnes han<br />
progressat en el seu aprenentatge en la presa de decisions per si mateixos, si<br />
s’han implicat i han mostrat interés pel supòsit pràctic que se’ls ha plantejat.<br />
Després de l’exercici de l’activitat, facilitarem el qüestionari que s’adjunta perquè<br />
cada alumne duga a terme la seua avaluació personal de l’activitat.<br />
Fitxa d’avaluació de l’activitat<br />
Nom de l’activitat: Data:<br />
Aspecte a avaluar<br />
Escala: d’1 a 5 (de molt baix acord a molt alt acord amb la frase)<br />
Hem entés els objectius de l’activitat.<br />
Va haver-hi un bon nivell de participació de tots els membres del grup.<br />
Al realitzar el treball, la relació entre nosaltres i amb el tutor ha sigut<br />
bona (ens hem sentit còmodes, hem sigut sincers, vam parlar sense por al ridícul...).<br />
El mètode de treball que hem utilitzat ha sigut adequat (cada un va fer la seua<br />
part, vam complir amb les dates, vam cuidar la presentació…).<br />
El grup ha treballat amb interés i ha posat el seu esforç perquè les coses<br />
isquen bé.<br />
Els resultats obtinguts amb este treball han sigut satisfactoris.<br />
Observacions / suggeriments per a millorar:<br />
Dificultats:<br />
Aspectes a destacar:<br />
Valoració global de l’activitat (d’1 a 10):<br />
Valoració<br />
1 2 3 4 5<br />
10
GENERALITAT VALENCIANA<br />
CONSELLERIA D’EDUCACIÓ<br />
INTRODUCCIÓ<br />
<strong>7.</strong>3. COM RESOLDREM EL CONFLICTE?<br />
L’activitat posa l’alumnat en situació de<br />
considerar posicions, fets i circumstàncies, personals<br />
i grupals, a través de la representació o<br />
dramatització de la situació següent.<br />
Text: Descripció de la situació:<br />
“Sou veïns duna urbanització de vivendes<br />
unifamiliars amb una zona comuna desplai: jocs per<br />
als menuts, edifici amb sala de reunió, camp i frontó per a practicar jocs de<br />
pilota i una piscina.<br />
Últimament, una de les cases lha adquirida una ONG, una organització dajuda<br />
a immigrants i refugiats. Alguns dels veïns de la urbanització hi col·laboren.<br />
Dissabte que ve es farà lassemblea del veïnat, on esta organització exposarà<br />
quins són els seus objectius i el programa dactivitats que té previst.<br />
Ja ha començat a circular el comentari següent: vindran immigrants daltres<br />
països, refugiats, estudiants i professionals en programes dintercanvi amb la<br />
universitat, persones amb dificultats per a aconseguir vivenda Hi ha qui shi<br />
oposa frontalment i ja ha començat a queixar-se, difonent els problemes que<br />
poden aparéixer. Altres, al contrari, shi han mostrat favorables, inclús han<br />
apuntat algunes possibilitats per a fer activitats, esportives o culturals, i revifar<br />
un poc la vida de la urbanització. Però la majoria encara no han dit res, i es<br />
mostren expectants davant del que passarà en lassemblea.<br />
Arriba dissabte”<br />
En esta situació complexa, l’alumne, a més de fer valoracions, ha de prendre<br />
decisions, buscar solucions i intentar sospesar les dels altres, per a arribar a<br />
acords i compromisos que tots han de complir.<br />
OBJECTIUS<br />
• Conéixer situacions i fets vivencials diferents dels propis i personals.<br />
• Esbrinar els diferents vessants o solucions que pot tindre un problema o<br />
conflicte.<br />
• Prendre decisions valorant múltiples possibilitats.<br />
CONTINGUTS<br />
• Representació i dramatització.<br />
• Convivència intercultural.<br />
• Normes de comportament en una assemblea.<br />
11
GENERALITAT VALENCIANA<br />
CONSELLERIA D’EDUCACIÓ<br />
• Respecte i tolerància respecte a les decisions adoptades per la majoria.<br />
COMPETÈNCIES BÀSIQUES A <strong>DE</strong>SENROTLLAR<br />
• Competència en comunicació lingüística, en l’ús del llenguatge oral en actes<br />
de la vida diària, com presentar-se davant dels altres, exposar opinions,<br />
arribar a acords, sol·licitar informació, etc.<br />
• Competència matemàtica, relacionada amb la resolució de problemes de la<br />
vida quotidiana, com orientar-se, tant en l’aspecte verbal com en el de les<br />
idees.<br />
• Competència en el coneixement i la interacció amb el món físic: habilitat per<br />
a actuar i interactuar en la dinàmica del grup, d’una assemblea, etc.<br />
• Tractament de la informació i competència digital: ús de la informació per a<br />
resoldre i aconseguir els objectius assenyalats.<br />
• Competència social i ciutadana: mostrar formes de comportament<br />
necessàries per a assolir els objectius de l’activitat, com són el diàleg,<br />
escoltar activament, l’exposició raonada, el to de veu adequat, la cordialitat,<br />
l’empatia, etc.<br />
• Competència cultural i artística. Suposa comprendre, apreciar i valorar la<br />
participació dels altres en els diferents rols que cal assumir.<br />
• Competència per a aprendre a aprendre: manifestar-se amb habilitat per a<br />
l’aprenentatge i mostrar-se eficaç davant de situacions d’incertesa i la<br />
diversitat de solucions que presenta l’activitat que es proposa.<br />
• Autonomia i iniciativa personal: ser capaç d’imaginar-se en el rol assignat,<br />
emprendre, aplicar i avaluar accions encaminades a la consecució dels<br />
objectius assenyalats.<br />
<strong>DE</strong>STINATARIS, AGRUPAMENTS I RECURSOS<br />
L’activitat està pensada per als grups-classe dels primers cursos de l’ESO.<br />
Com a recursos per a l’exercici de l’activitat, hem d’assenyalar els següents:<br />
tècniques de dramatització, representació, empatia, to de veu, representació de<br />
rols, etc.<br />
EXERCICI <strong>DE</strong> L’ACTIVITAT<br />
Primera sessió<br />
Els alumnes llegiran, individualment, el text “Descripció de la situació”, amb<br />
un límit de temps determinat i controlat pel professor.<br />
A continuació, s’organitzaran en grups reduïts i el llegiran novament,<br />
adquirint consciència del grup -rol- a què pertanyen. Estos grups-rols són els<br />
següents.<br />
• Grup A: Membres i col·laboradors de l’ONG. Uns són veïns i altres viuen en<br />
altres llocs, lluny de la urbanització. Exposen els objectius de l’organització,<br />
12
GENERALITAT VALENCIANA<br />
CONSELLERIA D’EDUCACIÓ<br />
que són els de solidaritat, acollida i ajuda als refugiats, immigrants i<br />
marginats. Justifiquen el programa d’activitats segons els seus plantejaments<br />
personals i conviccions morals.<br />
• Grup B: Es mostren totalment en contra dels plans de l’organització i volen<br />
convéncer la resta del veïnat perquè no autoritzen les activitats previstes en<br />
la urbanització. Si volen activitats, que les facen només en llocs assignats per<br />
a eixes persones.<br />
• Grup C: No s’oposen a les activitats de l’organització, però tampoc en són<br />
partidaris. A pesar d’això, pensen que si vénen els immigrants i refugiats han<br />
d’ajudar-los perquè s’integren en el barri.<br />
• Grup D: En principi estan en contra de qualsevol projecte d’una ONG, encara<br />
que, amb disgust, hauran d’admetre eixes persones si vénen, però es neguen<br />
a facilitar-los les coses.<br />
(Aclariment: En funció del nombre d’alumnes i de les característiques del grup,<br />
es pot afegir algun personatge a l’assemblea: representant de la universitat que<br />
va justificar el contacte, l’ajuda i l’intercanvi; un advocat o polític amb<br />
arguments legals o institucionals; un grup de xiquets i xiquetes de la<br />
urbanització que s’incorporen a l’assemblea amb una “posició” sincera i sense<br />
“contaminar”, etc.)<br />
Després de l’assignació de rols, cada grup prepararà la seua actuació, d’acord<br />
amb el paper que li correspon, exposarà les seues idees, defendrà els seus<br />
interessos, etc. Ha de limitar-se el temps per a evitar la dispersió, procurant al<br />
mateix temps que els alumnes es concentren en el seu paper.<br />
Segona sessió<br />
En este moment. Comença l’assemblea i… acció!<br />
A l’acabar la representació passarem al debat: posicionament “a favor”, “en<br />
contra” i “altres”; establir un llistat d’arguments humans, solidaris, de sentit<br />
comú…, en definitiva, d’arguments morals que es redactaran entre tots. Cada<br />
alumne anotarà i registrarà les conclusions en els seus documents.<br />
AVALUACIÓ<br />
Es valorarà l’interés i la participació, així com la implicació en el plantejament<br />
i la consecució dels objectius. També es considerarà positiu que els alumnes<br />
siguen capaços d’anotar i registrar els arguments morals que s’han sintetitzat.<br />
Així mateix, l’alumnat disposarà d’elements d’avaluació de la present activitat<br />
en el qüestionari següent, amb el propòsit de valorar els aspectes personals i<br />
acadèmics que intervenen en la seua realització.<br />
13
GENERALITAT VALENCIANA<br />
CONSELLERIA D’EDUCACIÓ<br />
Fitxa d’avaluació de l’activitat<br />
Nom de l’activitat: Data:<br />
Escala: d’1 a 5 (de molt baix acord a molt alt acord amb la frase)<br />
Aspecte a avaluar<br />
Valoració<br />
1 2 3 4 5<br />
Hem entés els objectius de l’activitat.<br />
Va haver-hi un bon nivell de participació de tots els membres del<br />
grup.<br />
Al realitzar el treball, la relació entre nosaltres i amb el tutor ha<br />
sigut bona (ens hem sentit còmodes, hem sigut sincers, vam parlar sense por al ridícul...).<br />
El mètode de treball que hem utilitzat ha sigut adequat (cada un va<br />
fer la seua part, vam complir amb les dates, vam cuidar la presentació…).<br />
El grup ha treballat amb interés i ha posat el seu esforç perquè<br />
les coses isquen bé.<br />
Els resultats obtinguts amb este treball han sigut satisfactoris.<br />
Observacions / suggeriments per a millorar:<br />
Dificultats:<br />
Aspectes a destacar:<br />
Valoració global de l’activitat (d’1 a 10):<br />
14
GENERALITAT VALENCIANA<br />
CONSELLERIA D’EDUCACIÓ<br />
INTRODUCCIÓ<br />
<strong>7.</strong>4. QUÈ SÓN I PER A QUÈ SERVIXEN ELS <strong>PROGRAMES</strong> <strong>DE</strong><br />
QUALIFICACIÓ PROFESSIONAL INICIAL?<br />
Els Programes de Qualificació Professional Inicial tenen una especial<br />
importància en el sistema educatiu i, de forma especial, per a l’alumnat que, per<br />
la seua situació acadèmica o per la seua història personal, es troben en situació<br />
de risc d’abandonar la institució escolar.<br />
En esta activitat tutorial es pretén que este alumnat conega els Programes de<br />
Qualificació Professional Inicial (PQPI) i el sentit que tenen en el seu procés<br />
formatiu, ja que a través d’estos pot obtindre una preparació professional inicial,<br />
el títol de graduat en ESO i la possibilitat de continuïtat educativa per mitjà de la<br />
Formació Professional Específica.<br />
Per a això es realitzaran activitats d’informació general dels PQPI, del nivell 1<br />
del Catàleg Nacional de Qualificacions Professionals i de l’oferta formativa de<br />
l’entorn de l’alumnat.<br />
L’activitat finalitza, sempre que siga possible, amb el coneixement in situ d’un<br />
PQPI, visitant les instal·lacions i interactuant amb el seu professorat i alumnat.<br />
OBJECTIUS<br />
• Conéixer les característiques dels PQPI i les diferències entre estos i els<br />
estudis cursats fins ara.<br />
• Orientar respecte a la realització dels PQPI.<br />
• Conéixer i decidir, si és el cas, entre l’oferta dels PQPI de l’entorn.<br />
CONTINGUTS<br />
• Els Programes de Qualificació Professional Inicial: objectius, característiques i<br />
eixides laborals i formatives.<br />
• El nivell 1 del Catàleg Nacional de Qualificacions Professionals.<br />
• L’oferta general de PQPI i l’oferta de l’entorn.<br />
COMPETÈNCIES BÀSIQUES<br />
• Competència en comunicació lingüística, per mitjà de la comprensió de textos<br />
de distinta tipologia, que aporten la informació necessària per a la presa de<br />
decisions.<br />
• Competència en el tractament de la informació i competència digital, en les<br />
habilitats de busca, obtenció i processament de la informació per mitjà de l’ús<br />
de les TIC al seu abast.<br />
15
GENERALITAT VALENCIANA<br />
CONSELLERIA D’EDUCACIÓ<br />
• Competència social, a través de la comprensió dels programes formatius i la<br />
seua vinculació a l’entorn laboral.<br />
• Competència per a aprendre a aprendre, per mitjà del reconeixement de les<br />
pròpies situacions educatives, de les seues potencialitats i el repertori d’oferta<br />
formativa que dóna resposta a les distintes necessitats de l’alumnat.<br />
• Competència d’autonomia i iniciativa personal en la maduració del procés de<br />
presa de decisions amb criteri propi i ajustat a les seues capacitats i<br />
expectatives.<br />
<strong>DE</strong>STINATARIS, AGRUPAMENTS I RECURSOS<br />
Encara que l’activitat, en si mateixa, és adequada per a tot l’alumnat, perquè<br />
suposa un major coneixement de l’estructura del sistema educatiu i les seues<br />
possibilitats formatives, està dirigida de forma prioritària a l’alumnat que, per la<br />
seua història acadèmica o per la seua situació personal, no es preveu que<br />
aconseguisca la titulació bàsica de graduat en ESO i es troba en risc d’abandó del<br />
sistema educatiu.<br />
De les tres sessions que es proposen, la primera i la tercera es desenrotllen en<br />
xicotet grup, compost per l’alumnat referit en el paràgraf anterior, i la segona,<br />
pel seu caràcter orientador, té un enfocament preferentment individualitzat.<br />
Respecte als recursos necessaris, resulta fonamental poder disposar d’una<br />
aula amb els llocs d’accés a Internet necessaris.<br />
EXERCICI <strong>DE</strong> L’ACTIVITAT<br />
Primera sessió<br />
En esta primera sessió es pretén arribar a un coneixement generalitzat dels<br />
PQPI: finalitat, característiques, estructura i modalitats. Per a això, i a partir de la<br />
informació o preconceptes que l’alumnat té dels PQPI, han de buscar informació<br />
en Internet, visitant portals oficials o de centres educatius, i després es<br />
compartix i es debat la informació trobada. En esta sessió, a més del professor<br />
corresponent, seria convenient la col·laboració del departament d’orientació del<br />
centre i/o de professorat que impartisca classes en PQPI.<br />
Altres opcions per a aconseguir la informació poden ser el repartiment de<br />
díptics informatius o el desenrotllament d’una xarrada-col·loqui sobre els PQPI.<br />
Seria aconsellable la projecció d’imatges durant la xarrada, perquè tinga una<br />
major plasticitat.<br />
<strong>PROGRAMES</strong> <strong>DE</strong> QUALIFICACIÓ PROFESSIONAL INICIAL<br />
Són:<br />
Una acció formativa bàsica de caràcter teoricopràctic que capacita per a lexercici<br />
qualificat duna professió, laccés a locupació i/o la reincorporació al sistema<br />
educatiu.<br />
16
GENERALITAT VALENCIANA<br />
CONSELLERIA D’EDUCACIÓ<br />
Dirigits a:<br />
Jóvens entre 16 i 21 anys que, o bé corren el risc dabandonar lensenyança<br />
reglada, o bé ja ho han fet sense haver aconseguit els objectius de lEducació<br />
Secundària Obligatòria. Ledat dinici pot avançar-se als 15 anys complint<br />
determinats requisits.<br />
Finalitat:<br />
Obtindre, almenys, una qualificació de nivell 1 del Catàleg Nacional de<br />
Qualificacions Professionals.<br />
Afavorir el desenrotllament positiu i la maduració dels jóvens per mitjà dun clima<br />
educatiu de suport i orientació.<br />
Completar la formació bàsica per a possibilitar laccés, per mitjà de la<br />
convalidació o superació de la corresponent prova daccés, als Cicles Formatius<br />
de Grau Mitjà, o si és el cas, lobtenció del títol de graduat en Educació<br />
Secundària.<br />
Organització, estructura i certificació:<br />
PRIMER NIVELL<br />
En este es cursen els mòduls específics professionals i els formatius de caràcter<br />
general. Pot tindre la duració dun o dos cursos, segons la modalitat. Superat<br />
este nivell, lalumnat obté un certificat acadèmic que li dóna dret a:<br />
• acreditació de les competències professionals de la qualificació o<br />
qualificacions cursades;<br />
• la convalidació de la prova daccés als Cicles Formatius de Grau Mitjà;<br />
• accés al segon nivell.<br />
SEGON NIVELL<br />
En este es cursen els mòduls conduents a lobtenció del títol de graduat en ESO i<br />
mòduls específics complementaris de la qualificació ja obtinguda en el primer<br />
nivell.<br />
Modalitats:<br />
• Aules i aules polivalents<br />
Està dirigida a jóvens escolaritzats. Simpartix en centres docents públics i<br />
concertats autoritzats. La seua duració és de dos cursos. Dóna opció a lobtenció<br />
del títol de graduat en ESO.<br />
• Tallers i tallers polivalents<br />
Està dirigida a jóvens, preferentment, desescolaritzats. Simpartix en entitats<br />
sense ànim de lucre, ens territorials i centres docents. La seua duració és dun<br />
curs.<br />
• Programes de qualificació professional inicial especial<br />
Va dirigida a jóvens amb necessitats educatives especials, temporals o<br />
permanents, el nivell dautonomia dels quals els permeta realitzar esta acció<br />
formativa i accedir i mantindre un lloc de treball. Simpartix en centres docents i<br />
en entitats especialitzades. Dura dos cursos.<br />
17
GENERALITAT VALENCIANA<br />
CONSELLERIA D’EDUCACIÓ<br />
Com a segona proposta dins de la mateixa sessió, tenim laccés al nivell 1 del<br />
Catàleg Nacional de Qualificacions Professionals perquè vagen enfocant el procés<br />
de busca dinformació en funció dels seus interessos professionals. Per a això,<br />
entraran en el web oficial de lInstitut Nacional de les Qualificacions (INCUAL)<br />
seleccionant en nivell 1, que correspon al nivell de qualificació que és el que<br />
aconseguix per mitjà dels PQPI, i la informació a manera de resum que apareix<br />
sobre cada una destes.<br />
http://iceextranet.mec.es/iceextranet/bdqCualificacionesAction.do<br />
Segona sessió<br />
En esta sessió es pretén obtindre informació prèvia a la presa de decisions<br />
sobre l’oferta de PQPI del centre i/o de l’entorn.<br />
S’ha de treballar la sessió a partir de la relació oficial dels PQPI, bé en paper o<br />
bé per mitjà d’accés a la pàgina web de la Conselleria d’Educació, on es<br />
relacionen els centres docents públics autoritzats, les entitats col·laboradores i<br />
les autoritzades.<br />
http://www.edu.gva.es/eva/es/fp_pcpi.htm<br />
A partir de la informació inicial sobre l’oferta, s’ha d’aprofundir, de forma<br />
personalitzada, en el tipus de programa, les seues qualificacions, ubicació del<br />
centre, transports, condicionants, etc. Una part important de la informació<br />
18
GENERALITAT VALENCIANA<br />
CONSELLERIA D’EDUCACIÓ<br />
l’aconseguirem a partir de les pàgines web dels centres, per la qual cosa és<br />
imprescindible disposar d’un lloc amb accés a Internet per a cada alumne i<br />
alumna.<br />
Tercera sessió<br />
La informació obtinguda es completa amb una visita a un PQPI, on es tinga la<br />
possibilitat d’interactuar amb el professorat i l’alumnat del programa, així com<br />
conéixer els recursos i les metodologies aplicades.<br />
AVALUACIÓ<br />
L’avaluació de l’activitat es realitza en funció de com haja sigut la resposta de<br />
l’alumnat, de com han completat o ajustat les idees prèvies sobre els PQPI i de<br />
com han anat adquirint la informació necessària prèvia a la presa de decisions.<br />
Fitxa d’avaluació de l’activitat<br />
Nom de l’activitat: Data:<br />
Aspecte a avaluar<br />
Escala: d’1 a 5 (de molt baix acord a molt alt acord amb la frase)<br />
Hem entés els objectius de l’activitat.<br />
Va haver-hi un bon nivell de participació de tots els membres del grup.<br />
Al realitzar el treball, la relació entre nosaltres i amb el tutor ha sigut<br />
bona (ens hem sentit còmodes, hem sigut sincers, vam parlar sense por al ridícul...).<br />
El mètode de treball que hem utilitzat ha sigut adequat (cada un va fer la<br />
seua part, vam complir amb les dates, vam cuidar la presentació…).<br />
El grup ha treballat amb interés i ha posat el seu esforç perquè les<br />
coses isquen bé.<br />
Els resultats obtinguts amb este treball han sigut satisfactoris.<br />
Observacions / suggeriments per a millorar:<br />
Dificultats:<br />
Aspectes a destacar:<br />
Valoració global de l’activitat (d’1 a 10):<br />
Valoració<br />
1 2 3 4 5<br />
19
GENERALITAT VALENCIANA<br />
CONSELLERIA D’EDUCACIÓ<br />
INTRODUCCIÓ<br />
<strong>7.</strong>5. “EL PATAS”<br />
La presa de decisions s’associa habitualment<br />
a l’àmbit de l’orientació acadèmica i<br />
professional. Sovint no som conscients de com<br />
moltes de les decisions que prenem cada dia<br />
poden acabar configurant un camí de futur<br />
especial, per a bé o per a “no tan bé”. L’activitat<br />
que ací presentem podria emmarcar-se en<br />
qualsevol bloc, perquè inclou continguts de tots<br />
els blocs, però la proposem en este per dos<br />
raons: 1) alguns dels nostres xics reconeixen en<br />
la història de l’adolescent de què es parla, El<br />
Patas, el “doble” d’algun amic o conegut, però mai s’han parat a pensar sobre la<br />
cadena de xicotets contratemps, decisions o situacions atzaroses que el van<br />
portar fins ací; 2) alguns adults identifiquen este xic amb el conjunt dels<br />
adolescents o amb la cara més conflictiva de l’adolescència, però tampoc ens<br />
hem parat a pensar sobre la cadena de xicotetes decisions que com a adults hem<br />
anat prenent perquè es vegen així.<br />
Finalment, volem agrair el permís que ens han concedit Manuel Tarín i José<br />
Javier Navarro per a incloure la història d’El Patas en la nostra activitat, una<br />
història de les diverses que es conten en el seu llibre Adolescentes en riesgo.<br />
OBJECTIUS<br />
• Prendre consciència que les xicotetes<br />
accions i decisions són importants i que<br />
unes i altres acaben conformant-nos com a<br />
persones i decantant el nostre futur i, en la<br />
proporció que ens corresponga, el de la<br />
nostra comunitat.<br />
• Fomentar en els adolescents la capacitat<br />
d’analitzar situacions personals i socials<br />
complexes, i de buscar solucions (prendre decisions) davant dels dilemes que<br />
se’ls presenten cada dia en la seua vida.<br />
CONTINGUTS<br />
• Adolescència i socialització.<br />
• Família, escola i medi social.<br />
• Formació acadèmica i professional.<br />
20
GENERALITAT VALENCIANA<br />
CONSELLERIA D’EDUCACIÓ<br />
COMPETÈNCIES BÀSIQUES<br />
• Autonomia i iniciativa personal. Per a canviar la situació dels adolescents de<br />
què es parla en l’activitat han de transformar-se les idees en accions. Esta<br />
competència requerix, per tant, la capacitat de reelaborar els plantejaments<br />
previs o elaborar noves idees, buscar solucions i portar-les a la pràctica. A<br />
més, analitzar possibilitats i limitacions, conéixer les fases de desenrotllament<br />
del projecte de canvi, planificar, prendre decisions, actuar, avaluar el que fa i<br />
autoavaluar-se, extraure conclusions i valorar les possibilitats de millora. Els<br />
alumnes han de prendre consciència de la seua verdadera situació i de les<br />
expectatives de futur que s’entreveuen des d’esta i aplicar un conjunt de<br />
valors i actituds personals si desitgen modificar-la: responsabilitat,<br />
perseverança, creativitat, capacitat d’autocrítica i control de les emocions o<br />
capacitat de triar i de demorar la necessitat de satisfacció immediata.<br />
• Competència social i ciutadana. Esta competència facilita la comprensió de la<br />
realitat social que ens envolta com a persones i al centre, ens permet<br />
cooperar, conviure i exercir la ciutadania democràtica en una societat plural,<br />
així com comprometre’ns per a contribuir a la seua millora. En esta estan<br />
integrats coneixements diversos i habilitats complexes que permeten<br />
participar, prendre decisions, triar com comportar-se davant de determinades<br />
situacions i responsabilitzar-se de les eleccions i decisions adoptades.<br />
• Competència per a aprendre a aprendre. Atés que esta competència suposa<br />
disposar d’habilitats per a iniciar-se en l’aprenentatge i ser capaç de continuar<br />
aprenent de manera cada vegada més eficaç i autònoma, d’acord amb els<br />
propis objectius i necessitats, i que, en l’etapa en què ens trobem, eixe és un<br />
dels principals objectius a aconseguir amb els nostres adolescents, l’activitat<br />
està pensada perquè l’alumne reflexione sobre la seua situació personal i la<br />
dels seus companys, sobre els requisits perquè siguen possibles els<br />
aprenentatges, sobre els resultats obtinguts fins ara i sobre les seues<br />
expectatives de futur.<br />
<strong>DE</strong>STINATARIS, AGRUPAMENTS I RECURSOS<br />
Destinataris: L’activitat és adequada per als últims cursos de l’etapa<br />
d’Educació Secundària, tercer i quart, si bé també pot ser útil per a alumnat que<br />
curse programes específics: prevenció d’absentisme, qualificació professional o<br />
altres. Pel caràcter que té, podrien col·laborar en la seua aplicació, en tot o en<br />
part, agents externs, en especial professionals dels servicis socials municipals,<br />
equips d’absentisme o ONG relacionades amb el tema.<br />
Agrupament: El treball consta de distintes fases i els agrupaments<br />
s’adequaran a estes. En la realització de l’activitat es detallaran unes i altres. En<br />
general, el treball variarà entre el treball individual, el de xicotet grup (3 o 4<br />
alumnes) i l’exposició de conclusions al gran grup. Respecte al xicotet grup, el<br />
tutor ha de decidir si estos es formen basant-se en relacions d’amistat o afinitat<br />
entre els alumnes, distribucions a l’atzar o altres.<br />
21
GENERALITAT VALENCIANA<br />
CONSELLERIA D’EDUCACIÓ<br />
Recursos:<br />
• Article “El Patas” (doc. 1). Referència: Manuel Tarín i José Javier Navarro<br />
(2006): Adolescentes en riesgo. Madrid, Editorial CCS (amb permís dels<br />
autors).<br />
• <strong>Documents</strong> de treball 2a i 2b.<br />
EXERCICI <strong>DE</strong> L’ACTIVITAT<br />
L’activitat se centra en l’estudi de les conductes d’un adolescent en procés<br />
d’exclusió escolar i social, de les de la seua família i professors i de l’anàlisi del<br />
context en què viu. Pot plantejar-se per a un parell de sessions, o ampliar-la a<br />
tres si es compta amb la col·laboració de recursos externs.<br />
Primera sessió<br />
Com en tota activitat de tutoria, és molt important el treball de motivació<br />
inicial que podem fer amb els alumnes. Si ha sigut un dels temes triats per ells<br />
ens resultarà més fàcil la tasca; en cas contrari podem recórrer a la necessitat de<br />
conéixer els distints col·lectius que conformem el centre per a facilitar la<br />
convivència i l’estudi en este. Podem començar per alumnes, professors i<br />
personal no docent i anar buscant subagrupaments en cada col·lectiu, fins a<br />
arribar al de l’alumnat en risc d’exclusió escolar, amb les conseqüències que<br />
d’això puguen derivar-se en el seu procés de socialització.<br />
De la mateixa manera que en altres activitats, insistim en la importància que<br />
el tutor no es trobe sol, en especial si té poca experiència en la tasca. Algun altre<br />
professor interessat, l’orientador o el coordinador d’etapa poden ser<br />
coparticipants en este tipus de sessions, dinamitzant de forma conjunta l’activitat<br />
i ajudant a crear un clima d’aula en què el grup se senta còmode i segur. Si<br />
algun dels participants externs (coordinador d’etapa, orientador…) ho preferix,<br />
pot actuar com a observador.<br />
També és necessari explicar al començament de la sessió com serà tractada la<br />
informació (accés i confidencialitat) i l’ús que se’n farà: si exposarem el material<br />
elaborat en l’aula, si el presentarem com a treball d’equip en alguna exposició del<br />
centre (fi de trimestre o curs, reunió amb famílies…) o en un altre lloc<br />
(associacions juvenils, ajuntament…).<br />
Acabats els preliminars, el coordinador de la sessió explica l’activitat, a partir<br />
d’instruccions com les següents:<br />
Com sabeu, hui començarem a tractar el tema de lexclusió escolar, tema que<br />
vau triar per a esta sessió de tutoria, encara que no amb eixe nom (s’explica a<br />
quin dels que van proposar l'associem i per què). Ho farem a partir dun<br />
article que ens han prestat dos amics que són treballadors socials i que han<br />
escrit un llibre sobre adolescents en conflicte. Larticle parla de la vida dun xic<br />
que es diu El Patas. Després farem una proposta de treball i vosaltres<br />
decidireu fins on arribem amb esta. Segurament, en la sessió de hui només<br />
22
GENERALITAT VALENCIANA<br />
CONSELLERIA D’EDUCACIÓ<br />
tindrem temps per a llegir larticle i per a analitzar-lo després en xicotets<br />
grups”.<br />
Es repartix a cada alumne un exemplar de l’article (doc.1) i es deixa que el<br />
lligen. Com el ritme de lectura sol ser desigual, convé donar-los alguna pista<br />
sobre el que els demanarem després, a fi que els que acaben prompte pensen<br />
sobre això i no molesten els companys: personatges, actituds, circumstàncies,<br />
decisions, futur probable…<br />
Acabada la lectura, s’organitza la classe en xicotets grups, segons el criteri<br />
triat pel tutor, per a analitzar i debatre el contingut de l’article. En esta posada<br />
en comú per grups, els alumnes arreplegaran la informació aportada per cada<br />
component, bé a partir del document suggerit (doc. 2, en qualsevol de les<br />
versions, a o b), o per mitjà d’un altre proposat pel tutor. En tot cas, poden<br />
complementar-se amb variants introduïdes pels alumnes.<br />
Segona sessió<br />
En esta sessió es presentaran els resultats del treball realitzat en els equips.<br />
Pot usar-se qualsevol format, des d’un resum de text fins a una presentació<br />
digital, però en tots els casos és essencial que s’incloga una exposició oral.<br />
Dirigir-se a un grup, des d’un escenari diferent del pupitre, ajudarà els nostres<br />
alumnes a millorar les seues habilitats de comunicació. Després de cada<br />
exposició es disposarà d’un temps per a preguntes i comentaris de la resta del<br />
grup.<br />
S’acaba la sessió amb una posada en comú de tot el grup, coordinada pel<br />
tutor, en què s’analitzarà tant el procés de treball (proposta inicial, modificacions<br />
realitzades, dificultats trobades, anècdotes, fonts d’informació utilitzades…), com<br />
els resultats (punts de convergència entre els participants de cada grup i entre<br />
els grups, divergències, trets dels personatges, postures adoptades davant de la<br />
vida en família, l’estudi, el treball, la vida en comunitat, expectatives de futur…).<br />
Si fóra possible elaborar un document públic sobre el tema per part del grup,<br />
podria exposar-se o projectar-se en algun fòrum de la localitat, en les jornades<br />
de final de trimestre o curs, incloure’s com a part de la revista del centre, etc.<br />
Tercera sessió<br />
Si és possible que col·labore en l’exercici de l’activitat algun tècnic de l’equip<br />
d’absentisme, dels servicis socials o altres, podria plantejar-se una tercera<br />
sessió, en què els professionals exposaren els problemes d’estos col·lectius de<br />
jóvens, les seues causes, els itineraris de vida que poden seguir si no hi ha<br />
canvis significatius en les seues actituds i/o en les del seu entorn, les alternatives<br />
que podríem presentar, els recursos personals que tots tenim per a modificar els<br />
nostres comportaments, els que hi ha en la comunitat…<br />
23
GENERALITAT VALENCIANA<br />
CONSELLERIA D’EDUCACIÓ<br />
Pot complementar-se amb algun fragment d’alguna de les moltes pel·lícules<br />
que aborden estos temes, documental o text relacionat, així com amb alguna<br />
visita a centres amb projectes de treball dirigits a estos col·lectius.<br />
AVALUACIÓ<br />
Atendrà els criteris següents:<br />
• Índex de satisfacció dels participants. S’aplicarà un qüestionari d’avaluació de<br />
l’activitat (vegeu model en doc. 3).<br />
• Grau de consecució dels objectius, d’acord amb allò que s’ha planificat, i<br />
incidència del treball realitzat en el coneixement que els alumnes adquirixen<br />
sobre els comportaments adolescents, la seua variabilitat i conseqüències de<br />
futur associades a estos.<br />
• Adequació dels continguts, competències, metodologia i criteris d’avaluació<br />
programats per a desenrotllar l’activitat. Propostes de modificació per a<br />
futures sessions.<br />
Els alumnes també poden exposar com s’han sentit al realitzar l’activitat,<br />
quines sensacions han experimentat, a quines conclusions han arribat, quins<br />
aspectes nous han descobert en alguns components del grup o en el grup en si<br />
mateix, com van abordar el treball de reflexió sobre el cas de l’adolescent que es<br />
presenta en l’article, si identifiquen els personatges amb persones conegudes<br />
dins o fora del centre, quina part ha treballat cada membre del grup per a<br />
compondre el document que van presentar...<br />
Fitxa d’avaluació de l’activitat<br />
Nom de l’activitat: Data:<br />
Aspecte a avaluar<br />
Escala: d’1 a 5 (de molt baix acord a molt alt acord amb la frase)<br />
Hem entés els objectius de l’activitat.<br />
Va haver-hi un bon nivell de participació de tots els membres del grup.<br />
Al realitzar el treball, la relació entre nosaltres i amb el tutor ha sigut<br />
bona (ens hem sentit còmodes, hem sigut sincers, vam parlar sense por al ridícul...).<br />
El mètode de treball que hem utilitzat ha sigut adequat (tots hem participat,<br />
hem analitzat la informació, hem proposat solucions…).<br />
El grup ha treballat amb interés i ha posat el seu esforç perquè les<br />
coses isquen bé.<br />
Els resultats obtinguts amb este treball han sigut satisfactoris.<br />
Considerem que esta és una activitat útil per a la nostra formació.<br />
Observacions / suggeriments per a millorar:<br />
Dificultats:<br />
Aspectes a destacar:<br />
Valoració global de l’activitat (d’1 a 10):<br />
Valoració<br />
1 2 3 4 5<br />
24
Doc. 1<br />
GENERALITAT VALENCIANA<br />
CONSELLERIA D’EDUCACIÓ<br />
«El Patas»<br />
(Manuel Tarín y José Javier Navarro (2006): “Adolescentes en riesgo”. Ed. CCS.)<br />
Pablo tiene 15 años, es un muchacho influenciable, inmaduro y carente de<br />
responsabilidad. Le gusta el fútbol, los videojuegos y pasar largas horas con los<br />
amigos sin una ocupación estructurada. Es el tercero de cuatro hermanos. Sus<br />
padres -Carmelo y Rosa- están separados desde hace siete años, cuando su<br />
madre puso fin a la relación de pareja tras años de alcoholismo de su marido y<br />
peleas que desembocaron en malos tratos. Pablo tiene buena relación con su<br />
padre -obrero de la construcción-, pero éste se comporta con él de modo muy<br />
ambivalente. Pablo es consciente de que su padre ha intentado ganarse a él y a<br />
sus hermanos a base de regalos. Su madre es la que siempre se ha preocupado<br />
por ellos y pasa prácticamente todo el día fuera de casa -trabaja en un<br />
hipermercado y tiene turnos que en ocasiones le impiden ver a sus hijos durante<br />
varios días a la semana-. Pablo tiene una relación regular con su madre, ya que<br />
siempre está diciéndoles lo que tienen que hacer de modo muy repetitivo. El<br />
muchacho ha notado que la relación con su madre últimamente se ha deteriorado,<br />
sobre todo desde que ésta encontró hachís en su pantalón. Son cuatro<br />
hermanos: Miguel «el Coppola», de 19 años, tuvo problemas en la adolescencia<br />
pero desde hace dos años trabaja en una carpintería de aluminio en la zona y ya<br />
tiene contrato indefinido; Yolanda (Yoli), de 17 años, asiste a un Programa de<br />
Garantía Social de peluquería por las mañanas y por las tardes combina su<br />
espacio de ocio con las tareas domésticas de la casa; Pablo «el Patas», de 15<br />
años, matriculado en 3º de ESO en el IES «Azorín» en horario vespertino; y<br />
Clara, de 11 años, matriculada en 6º de Primaria en el C.P. «Santa Cecilia»;<br />
todos ellos, residen en una pequeña y modesta vivienda ubicada en un barrio<br />
obrero situado en la periferia de Valencia azotado por el paro y la ausencia de<br />
recursos.<br />
Pablo nunca ha sido buen estudiante, ha ido promocionando curso a curso sin<br />
haber tenido unas adaptaciones curriculares adecuadas a sus necesidades. En la<br />
actualidad y prácticamente desde el inicio de curso, está desmotivado en el aula.<br />
Cada vez es más habitual ver a Pablo «pelarse» una clase. Tiene pocos amigos en<br />
el instituto y los que le quedan están en otras clases, pues se trata de un centro<br />
de más de 600 alumnos. La mayor parte de sus colegas los conoce del colegio y<br />
alguno de ellos abandonó el instituto el curso pasado. Otros, la mayoría, se<br />
GENERALITAT VALENCIANA<br />
CONSELLERIA D’EDUCACIÓ<br />
equipo sin avisar a nadie-. La tarde la pasó en el «Ciber», porque había quedado<br />
con unos colegas que le tenían que pasar un «perico de farlopa» para la noche. A<br />
las nueve se fue a casa, se hizo un bocata y se largó con «el Morolo» y Jorgito. El<br />
sábado noche lo pasó en dos discotecas de poblaciones cercanas a Valencia,<br />
acostándose a las 9 de la mañana del domingo. Se levantó por la tarde y, como<br />
su madre empezó a «comerle la cabeza», se largó al parque de «Las Moreras» por si<br />
había alguien. Este ha sido su fin de semana, por lo que hoy en la clase de matemáticas,<br />
Pablo está bastante agobiado. En un momento en el que se queda<br />
mirando fijamente al profesor sin atender a la explicación, piensa: «¿Por qué estoy<br />
sentado todo el día delante de alguien al que no entiendo? ¿«Qué pasará si mañana no<br />
vengo a clase y me voy al parque?».<br />
Al día siguiente, Pablo decide ir al parque en la hora de «mates» porque «el<br />
Chufa» le había dicho que «el Pitu» se iba a pasar por el parque con «el Dalton»<br />
y «el Cebri» para enseñarles el «tubarro» que se ha puesto en la moto y beber<br />
unas cervezas. La tarde se alarga y entre cerveza y cerveza, cae algún que otro<br />
«porro». Al final, no ha venido «el Pitu» con su moto, pero a Pablo le ha gustado<br />
más «pillar el puntillo» un martes corriente que ir a clase del de «mates».<br />
El miércoles, cuando Pablo llega al instituto, nadie le pregunta por su ausencia de<br />
ayer, ni si quiera el profesor le llama la atención. Pablo piensa que sus colegas<br />
están todas las tardes en el parque y... «¿por qué yo tengo que estar aquí agobiado<br />
en clase?». En la hora siguiente el muchacho decide irse al parque de «Las<br />
Moreras» porque tampoco le motiva la Lengua Española.<br />
Al llegar al parque, todos los chavales conocen a «el Patas», mientras que en el<br />
aula éste es Gómez Miranda Pablo, uno más. De nuevo, «el Patas» pasa la tarde<br />
bebiendo cerveza y fumando «polen» en un banco de madera carcomido por las<br />
pintadas y las marcas de los motes que los chavales inscriben mediante utensilios<br />
cortantes. No ha estado en clase en toda la tarde, pero lo cierto es que ésta se le<br />
ha hecho corta. Tampoco da importancia al hecho de no ir al instituto, ni de las<br />
consecuencias que ello pueda tener; sencillamente, pasa. Es casi la hora de<br />
cenar, así que Pablo decide marchar a casa, ya que está hambriento tras pasar<br />
casi toda la tarde «fumando porros». Allí, su madre todavía no ha llegado de<br />
trabajar; Miguel cenaba en casa de su novia. Como la cena que había preparado<br />
Yoli para él y Clara no era de su agrado, decide hacerse un bocadillo y acostarse.<br />
Al día siguiente, un vocerío procedente de la cocina hace despertar a Pablo.<br />
Nuevamente enganchadas a gritos su hermana y su madre discutiendo sobre la<br />
no asistencia de Yoli al PGS, ésta le dice a su madre que no acude al PGS porque<br />
su profesora le tiene manía y que por su culpa no va a poder elegir el lugar de<br />
prácticas deseado. Esta discusión pone nervioso a Pablo y sin más, pega un<br />
portazo y se marcha de casa. Durante la mañana poco a poco van apareciendo<br />
chavales por el parque. «El Teti» aparece con «el Parra» y poco después, por<br />
sorpresa, pasan «el Pitu» y «el Cebri» con el casco en el brazo, y el nuevo<br />
«tubarro» de su moto, vacilando a las «nenas» que acababan de salir del<br />
instituto. «El Pitu» dice que se «lo ha pillado de estrangis» y que ahora la moto con<br />
«el 16» que lleva, la pone casi a 130 km/hora. Los colegas «flipan» con «el Pitu»<br />
porque la moto no pesa nada para la velocidad que tiene. Para «el Patas», «el<br />
26
GENERALITAT VALENCIANA<br />
CONSELLERIA D’EDUCACIÓ<br />
Pitu» es un buen colega porque está loco. «El Teti» y «el Pakito» contaban el<br />
otro día que «el Pitu» le había quitado la moto a punta de destornillador a un<br />
«pavo», y que encima le había obligado a llevarlo a
Doc. 2a<br />
GENERALITAT VALENCIANA<br />
CONSELLERIA D’EDUCACIÓ<br />
ANALITZANT L’ARTICLE SOBRE EL PATAS: MAPA <strong>DE</strong> PERSONATGES<br />
Treball en equip<br />
Personatge Qui és? Què en sabem?<br />
PAUTA: Aspecte extern, interessos, activitats que realitza, relacions amb els altres, posició en el grup i en la societat en què viu,<br />
expectatives de futur ...).<br />
Pablo<br />
Carmelo<br />
Rosa<br />
Miguel<br />
Yolanda<br />
Clara<br />
El Teti<br />
El Morolo<br />
Jorgito<br />
El Chufa<br />
28
El Pitu<br />
El Dalton<br />
El Cebri<br />
El Parra<br />
El Pakito<br />
Andrés<br />
El Chuso<br />
Jesule<br />
Luis<br />
Professors<br />
L’entrenador<br />
GENERALITAT VALENCIANA<br />
CONSELLERIA D’EDUCACIÓ<br />
29
Doc. 2b<br />
GENERALITAT VALENCIANA<br />
CONSELLERIA D’EDUCACIÓ<br />
ANALITZANT L’ARTICLE SOBRE EL PATAS<br />
(Podeu afegir els aspectes que vos parega oportú, estos s’oferixen com a suggeriment)<br />
Breu resum del contingut de l’article: idees principals, personatges...<br />
Quins trets destacaríeu dels personatges?: protagonista, amics, familiars i professors.<br />
Quines postures adopta cada un davant la situació creada?: protagonista, amics,<br />
familiars i professors.<br />
Què podria fer cada un d’ells per a canviar la seua situació? Com podria aconseguir-ho?<br />
Quines expectatives de futur poden tindre estos xics? Podeu pensar en l’itinerari de vida<br />
que seguirà algun dels personatges? Descriviu-lo, argumentant les raons que vos fan<br />
pensar així.<br />
30
GENERALITAT VALENCIANA<br />
CONSELLERIA D’EDUCACIÓ<br />
INTRODUCCIÓ<br />
<strong>7.</strong>6. EL MEU FUTUR PERSONAL I PROFESSIONAL<br />
“Què vols ser “de major”?” Quantes<br />
vegades hem sentit o hem formulat esta<br />
pregunta en estos o altres termes, segons<br />
l’edat. Una de les coses que més preocupa<br />
alguns professors és escoltar com a resposta<br />
un “no ho sé”, quasi sense que importe<br />
l’edat. Com no han pogut pensar en el seu<br />
futur? Com no tindre somnis de futur al final<br />
de la infància o en l’adolescència? És freqüent<br />
no tindre-ho clar, però no perquè no ho<br />
sàpies, sinó perquè t’agraden moltes coses,<br />
és freqüent somiar d’exercir una activitat que et procure fama o riquesa, és<br />
freqüent voler ser bomber -sobretot després de visitar el parc de bombers-,<br />
metge, advocat, policia, professor, detectiu… En tot cas, siga quina siga la<br />
resposta, l’activitat que ací presentem és de les que hem de cuidar amb cura.<br />
Molts dels nostres alumnes poden traure’n profit: bons i no tan bons, estudiosos i<br />
no tant, decidits i indecisos, vocacionals i pragmàtics.<br />
OBJECTIUS<br />
• Reflexionar sobre les qualitats personals, hàbits<br />
i interessos que tots tenim, sobre els nostres<br />
punts forts i no tan forts, com a persones i com<br />
a estudiants, així com sobre aquells aspectes<br />
que hem de tindre en compte per a triar bé el<br />
nostre futur itinerari acadèmic i professional.<br />
• Conéixer els itineraris acadèmics que poden<br />
seguir-se per a aconseguir distintes professions<br />
i els requisits d’estudi exigits en cada cas.<br />
• Conéixer els continguts reals d’exercici professional de distints treballs, la<br />
manera d’obtindre’ls, la formació contínua que poden o no portar associada i<br />
els avantatges i inconvenients que presenta el seu exercici diari. Procurarem<br />
centrar-nos de forma especial en els més demandats pels alumnes del grup,<br />
però també en aquells altres que puguen servir com a estímul per a la<br />
superació<br />
CONTINGUTS<br />
• Conéixer-se a si mateix: capacitats, interessos, hàbits i actituds.<br />
• Itineraris acadèmics i professionals en Educació Secundària o a l’arribar als 16<br />
anys.<br />
31
GENERALITAT VALENCIANA<br />
CONSELLERIA D’EDUCACIÓ<br />
• L’exercici d’una professió: requisits i habilitats, formació contínua i aspectes<br />
pràctics en el seu exercici diari.<br />
COMPETÈNCIES BÀSIQUES<br />
• Autonomia i iniciativa personal. Responsabilitat, perseverança, coneixement<br />
de si mateix, del món acadèmic i professional, autoestima, creativitat,<br />
autocrítica, control emocional, capacitat de triar i de calcular riscos, d’afrontar<br />
els problemes, d’aprendre dels errors i d’assumir riscos, són components<br />
essencials a la competència i a l’activitat que ací es planteja. Cap al final de<br />
l’etapa Secundària, l’alumne ha de triar amb criteri propi, necessita imaginar<br />
projectes i portar avant les accions que els desenrotllen, i responsabilitzar-se,<br />
tant en l’àmbit personal com social i prelaboral, de les seues decisions.<br />
• Competència per a aprendre a aprendre. L’adquisició d’esta competència<br />
suposa una millora en la capacitat d’enfrontar-se amb èxit a l’aprenentatge i<br />
la presa de decisions autònomes, ja que permet recolzar-se en experiències<br />
vitals i d’aprenentatges anteriors a fi d’utilitzar i aplicar els nous coneixements<br />
i capacitats en diversos contextos. Saber aprendre és indispensable per a<br />
extraure els millors fruits de les capacitats individuals, i el coneixement<br />
d’estes és imprescindible, junt amb el de les pròpies motivacions, interessos i<br />
actituds, per a triar el futur acadèmic i professional que més s’ajusta a eixe<br />
conjunt de variables.<br />
• Competència social i ciutadana. Una bona part de l’activitat la realitzarà amb<br />
els altres, tant companys com persones del món acadèmic i professional, i<br />
necessiten posar en pràctica esta competència, que integra coneixements<br />
diversos i habilitats complexes, per a facilitar la presa de decisions i l’exercici<br />
de la responsabilitat davant de les eleccions adoptades.<br />
<strong>DE</strong>STINATARIS, AGRUPAMENTS I RECURSOS<br />
Destinataris: L’activitat és adequada per als últims cursos de l’etapa<br />
d’Educació Secundària, tercer i quart, encara que també pot ser útil per a<br />
l’alumnat que curse programes específics: prevenció d’absentisme, qualificació<br />
professional o altres. Pel caràcter que té, podrien col·laborar en la seua aplicació,<br />
en tot o en part, agents externs, en especial professors de centres on puguen<br />
cursar Programes de Qualificació Professional Inicial, Cicles Formatius de Grau<br />
Mitjà, professionals del SERVEF, d’empreses d’ocupació temporal o d’empreses<br />
pròximes al centre.<br />
Agrupaments: El treball consta de distintes fases i els agrupaments<br />
s’adequaran a estes. En la realització de l’activitat es detallaran unes i altres. En<br />
general, el treball variarà entre la tasca individual, en xicotet grup (3 o 4<br />
alumnes) i l’exposició de conclusions en gran grup. Respecte al xicotet grup, el<br />
tutor ha de decidir si estos es formen per relacions d’amistat o afinitat entre els<br />
alumnes, interessos compartits respecte a l’activitat, distribucions a l’atzar o<br />
altres. Pot desenrotllar-se en tres o quatre sessions.<br />
32
GENERALITAT VALENCIANA<br />
CONSELLERIA D’EDUCACIÓ<br />
Recursos:<br />
• Document 1 (opcions a o b): “Oficis i beneficis”. Cada alumne realitzarà la<br />
investigació que es proposa, posant en comú després en xicotets equips els<br />
resultats i elaborant un document conjunt de conclusions.<br />
• Qüestionari d’interessos professionals. Des del departament d’orientació pot<br />
facilitar-se algun qüestionari al tutor, amb barems externs o sense, per a<br />
aplicar-lo al grup i obtindre un perfil professional de cada alumne. Segons la<br />
política del centre, el qüestionari també podria aplicar-lo l’orientador,<br />
treballant l’activitat amb el tutor i el grup, en tot o en la part que poguera<br />
correspondre-li. Una tercera opció és recórrer als qüestionaris que poden<br />
trobar en el web http://www.quieroser.net/principal.php o desenrotllats per algunes<br />
empreses o entitats que es dediquen a estos quefers.<br />
• Una opció més ambiciosa podia contemplar l’aplicació d’un programa de<br />
treball específic que orientara l’alumne en totes les etapes del procés de presa<br />
de decisions. El programa inclouria:<br />
• L’aplicació d’alguns qüestionaris (en el mercat n’hi ha una àmplia varietat<br />
utilitzable en cada cas), per a ajudar l’alumne a conéixer-se millor a si mateix:<br />
aptituds, forma de ser, interessos, expectatives i autoconcepte.<br />
• Facilitar-li informació sobre les possibilitats d’estudi o treball, a partir del nivell<br />
o programa educatiu en què es troba: itineraris educatius, professionals o<br />
combinats.<br />
• Orientació per a la presa de decisions: preferències o opcions ordenades i un<br />
pla d’actuació per a aconseguir les metes que es proposa.<br />
• Valorar el que costa la seua elecció, d’acord amb l’itinerari triat i on es podria<br />
cursar: cost econòmic i com pagar.<br />
• Aportar l’opinió de la família o els tutors legals de l’alumne.<br />
• Orientació per a completar la presa de decisions amb qualsevol altra<br />
informació complementària que l’alumne necessite.<br />
EXERCICI <strong>DE</strong> L’ACTIVITAT<br />
Com en tota activitat de tutoria, és molt important el treball de motivació<br />
inicial que podem fer amb els alumnes. Pel seu caràcter, és molt probable que<br />
haja sigut un dels temes triats per ells i que això contribuïsca a facilitar la tasca<br />
de motivar-los. També és cert que pot haver-hi acord en la importància d’abordar<br />
el tema del futur personal i professional en estes edats per un doble interés: el<br />
dels alumnes que volen conéixer les opcions de continuïtat d’estudis, des del curs<br />
en què es troben; i les dels que estan desitjant abandonar l’escola, raó per la<br />
qual volen informar-se sobre com buscar ocupació, com accedir a la Formació<br />
Ocupacional o com i quan graduar des de la formació d’adults.<br />
Igual que en altres activitats, insistim en la importància que el tutor no es<br />
trobe sol, en especial si té poca experiència en la tasca. Algun altre professor<br />
interessat, l’orientador o el coordinador d’etapa, poden ser coparticipants en este<br />
tipus de sessions, dinamitzant de forma conjunta l’activitat i ajudant a crear un<br />
clima d’aula en què el grup se senta còmode i segur. Si algun dels participants<br />
33
GENERALITAT VALENCIANA<br />
CONSELLERIA D’EDUCACIÓ<br />
externs (coordinador d’etapa, orientador…) ho preferix, pot actuar com a<br />
observador.<br />
També és necessari explicar al començament de la sessió com serà tractada la<br />
informació (accés i confidencialitat) i l’ús que se’n farà: si exposarem el material<br />
elaborat en l’aula, si el presentarem com a treball d’equip en alguna exposició del<br />
centre (fi de trimestre o curs, reunió amb famílies…) o en un altre lloc<br />
(associacions juvenils, ajuntament…).<br />
Pel caràcter de l’activitat, com indiquem en l’apartat de Destinataris, podrien<br />
participar-hi, com a informadors, persones lligades a altres centres, servicis o<br />
empreses.<br />
Primera sessió<br />
Finalitzats els preliminars, el coordinador de la sessió explica l’activitat, a<br />
partir d’instruccions com les següents:<br />
Com sabeu, hui començarem a tractar el tema del futur personal i<br />
professional, tema que vau triar per a esta sessió de tutoria. Ho farem a<br />
partir dun documental que tenim sobre el tema (seleccionar alguns capítols<br />
dels documentals sobre estudis i professions, segons interessos dels<br />
alumnes, o un altre paregut) i que veurem a continuació.<br />
Després de veure el documental vos proposarem un treball de camp perquè<br />
investigueu en el vostre entorn sobre el tema de locupació i les condicions<br />
de treball i sobre la seua relació amb la formació adquirida. Com altres<br />
vegades, la proposta vos convertirà en periodistes. Haureu de realitzar<br />
entre 5 i 10 entrevistes a veïns o coneguts per a arreplegar informació<br />
sobre assumptes com els següents: ocupació que exercix, formació<br />
adquirida, anys de treball, avantatges i inconvenients que troba al seu ofici<br />
i tot allò que, com a bons periodistes, se vos ocórrega esbrinar. A partir<br />
eixa informació realitzareu un informe per a exposar-lo en el grup, i amb<br />
tot allò que sha aprés estarem en condicions destudiar a fons totes les<br />
eixides professionals que se vos presenten al finalitzar este any i com a<br />
continuïtat deste. També invitarem altres persones -professors de formació<br />
professional i universitat, tècnics del SERVEF, empresaris i antics alumnes-,<br />
perquè vos informen des de la visió de qui està exercint una professió<br />
concreta o preparant altres per a fer-ho.<br />
Vos identificarem de forma adequada (carnet d’estudiant o elaborat a este<br />
efecte) perquè no tingueu problemes a lhora de realitzar les entrevistes, com<br />
a alumnes del centre, i vos passarem unes normes bàsiques de treball (doc.<br />
3) perquè actueu com a verdaders professionals”.<br />
A continuació, es projecta el documental. És important que arreplegue algun<br />
exemple de cada una de les opcions: universitàries, de formació professional<br />
superior i mitjana i d’ocupació no especialitzada. A l’acabar, pot dedicar-se un<br />
34
GENERALITAT VALENCIANA<br />
CONSELLERIA D’EDUCACIÓ<br />
temps per a aclarir dubtes. Finalment, s’explicarà la tasca periodística que han de<br />
realitzar, distribuint la plantilla per al treball de camp (doc. 1) i oferint<br />
instruccions sobre com fer les entrevistes, de forma individual o en xicotets<br />
equips. Si l’opció és esta última, s’organitzaran els grups.<br />
Ja que poden existir múltiples variants respecte a l’arreplega de dades, segons<br />
siga el perfil social dels alumnes i les famílies del centre, el model d’enquesta<br />
triat, els interessos del tutor i dels alumnes, la distribució o no de perfils de<br />
professió o ocupació a entrevistar en cada equip, o el mètode per a elaborar<br />
conclusions, cada centre ha de decidir en cada cas. Ací es presenta un exemple,<br />
però pot modificar-se a gust dels usuaris.<br />
Segona sessió<br />
Després del treball de periodisme realitzat -pot donar-se un termini d’una<br />
setmana- arriba el moment que cada equip resumisca en un document únic les<br />
dades que van obtindre de les entrevistes, tant si les van fer de forma individual<br />
com en equip. Poden utilitzar qualsevol format, des d’un resum de text a una<br />
presentació digital, però en tots els casos és essencial que s’incloga una exposició<br />
oral. Dirigir-se a un grup, des d’un escenari diferent del pupitre, ajudarà els<br />
nostres alumnes a millorar les seues habilitats de comunicació. Després de cada<br />
exposició es disposarà d’un temps per a preguntes i comentaris de la resta del<br />
grup.<br />
S’acaba la sessió amb una posada en comú de tot el grup, coordinada pel<br />
tutor, en què s’analitzarà tant el procés de treball (proposta inicial, modificacions<br />
realitzades, dificultats trobades, anècdotes, fonts d’informació utilitzades…), com<br />
els resultats (punts de convergència en els entrevistats, divergències, aspectes<br />
característics de cada professió o ocupació estudiats, aspectes en què<br />
coincidixen, divergixen...).<br />
Si fóra possible elaborar un document públic sobre el tema per part del grup,<br />
podria exposar-se o projectar-se en algun fòrum de la localitat, en les jornades<br />
de final de trimestre o curs, incloure’s com a part de la revista del centre, etc.<br />
Tercera sessió<br />
Hi ha infinitat de variants per a oferir continuïtat al treball que acabem de<br />
proposar, a saber:<br />
• Organitzar una taula redona amb professors de centres pròxims, en què els<br />
nostres alumnes puguen cursar estudis que no és possible seguir en el nostre:<br />
Cicles Formatius, Batxillerats, Programes de Qualificació Professional Inicial,<br />
Formació de Persones Adultes, Formació Ocupacional…<br />
• El mateix format però amb tècnics del SERVEF, escoles taller, empreses<br />
d’ocupació temporal i algun directiu d’empreses pròximes al centre (comerç,<br />
banca…).<br />
35
GENERALITAT VALENCIANA<br />
CONSELLERIA D’EDUCACIÓ<br />
• De nou, la mateixa tècnica però amb antics alumnes del centre. Convé triar<br />
alumnes que cobrisquen totes les variants possibles, des d’estudiants de<br />
Batxillerat, Formació Professional, escoles taller i Formació Ocupacional, fins a<br />
empleats especialitzats (bombers, forces de seguretat…), empleats no<br />
qualificats i desocupats. És important que triem, en la mesura que siga<br />
possible, alumnes que comuniquen bé i, naturalment, que vullguen comunicar<br />
la seua experiència en la vida real.<br />
• Qualsevol variant en què es combinen participants de les anteriors.<br />
A més d’això, en tots els casos hi ha una nova doble variant: la de fer-les per<br />
a alumnes, o per a alumnes i famílies.<br />
Quarta sessió<br />
Les sessions anteriors poden complementar-se amb una o més visites a<br />
entorns reals de treball, tant d’estudi (centres de Formació Professional o<br />
equivalents) com a les oficines d’ocupació, empreses o altres centres laborals. És<br />
important que el tutor cuide la bona planificació del nombre de visites i dels llocs<br />
a què es realitzen; no sol tindre utilitat convertir-les en “excursions”.<br />
AVALUACIÓ<br />
Atendrà els criteris següents:<br />
• Índex de satisfacció dels participants. S’aplicarà un qüestionari d’avaluació de<br />
l’activitat (vegeu model en doc. 2).<br />
• Grau de consecució dels objectius, d’acord amb allò que s’ha planificat, i<br />
incidència del treball realitzat en el coneixement que els alumnes adquirixen<br />
sobre els distints itineraris d’estudi, sobre les professions i sobre les formes<br />
d’accedir a l’ocupació.<br />
• Adequació dels continguts, competències, metodologia i criteris d’avaluació<br />
programats per a desenrotllar l’activitat. Propostes de modificació per a<br />
futures sessions.<br />
Els alumnes també poden exposar com s’han sentit al realitzar l’activitat,<br />
quines sensacions han experimentat, a quines conclusions han arribat, quins<br />
aspectes nous han descobert en alguns components del grup o en el grup en si<br />
mateix, com van abordar el treball de camp com a periodistes, quins<br />
comportaments van mostrar les persones entrevistades, si van observar alguna<br />
relació entre el nivell d’estudis aconseguit i la manera en què contestaven al<br />
qüestionari, quina part ha treballat cada membre del grup per a compondre el<br />
document que van presentar...<br />
36
GENERALITAT VALENCIANA<br />
CONSELLERIA D’EDUCACIÓ<br />
Fitxa d’avaluació de l’activitat<br />
Nom de l’activitat: Data:<br />
Aspecte a avaluar<br />
Escala: d’1 a 5 (de molt baix acord a molt alt acord amb la frase)<br />
Hem entés els objectius de l’activitat.<br />
Va haver-hi un bon nivell de participació de tots els membres del grup.<br />
Al realitzar el treball, la relació entre nosaltres i amb el tutor ha sigut<br />
bona (ens hem sentit còmodes, hem sigut sincers, vam parlar sense por al ridícul...).<br />
El mètode de treball que hem utilitzat ha sigut adequat (cada un va fer la<br />
seua part, vam complir amb les dates, vam cuidar la presentació…).<br />
El grup ha treballat amb interés i ha posat el seu esforç perquè les<br />
coses isquen bé.<br />
Els resultats obtinguts amb este treball han sigut satisfactoris.<br />
Després del treball ens coneixem millor i tenim més confiança entre<br />
nosaltres i en el grup.<br />
Després del treball coneixem millor els itineraris acadèmics i<br />
professionals, altres modalitats de formació i mètodes per a buscar<br />
ocupació.<br />
Considerem que esta és una activitat útil per a la nostra formació.<br />
Observacions / suggeriments per a millorar:<br />
Dificultats:<br />
Aspectes a destacar:<br />
Valoració global de l’activitat (d’1 a 10):<br />
Valoració<br />
1 2 3 4 5<br />
37
Doc 1a<br />
GENERALITAT VALENCIANA<br />
CONSELLERIA D’EDUCACIÓ<br />
“OFICIS I BENEFICIS”<br />
Com en altres activitats, et proposem que et convertisques en periodista. Ja saps que esta és una bona fórmula per a investigar sobre<br />
temes que desconeixem. Has de realitzar una enquesta sobre formació i ocupació, almenys a 5 persones pròximes a tu. A continuació<br />
t’oferim una plantilla perquè et resulte senzill arreplegar les dades més importants. Si estàs interessat a saber-ne un poc més hauràs<br />
de discutir-ho amb el teu tutor/a, ell/ella et pot ajudar a modificar la plantilla o a substituir-la per una altra que li parega millor.<br />
Model per a entrevistats amb ocupació<br />
Ocupació o professió que<br />
exercix<br />
Estudis necessaris per a<br />
exercir-la<br />
Model per a entrevistats sense ocupació<br />
Última ocupació o<br />
professió exercida *<br />
Si mai ha treballat cal indicar “No ha treballat”<br />
Anys de treball<br />
en esta<br />
Estudis que posseïx Temps en<br />
desocupació<br />
El millor de la seua professió<br />
és...<br />
Quina formació mínima creu<br />
que és hui necessària per a<br />
trobar treball?<br />
El pitjor de la seua professió<br />
és...<br />
El pitjor de no tindre ocupació<br />
és...<br />
38
Doc 1b<br />
GENERALITAT VALENCIANA<br />
CONSELLERIA D’EDUCACIÓ<br />
“OFICIS I BENEFICIS”<br />
Model per a entrevistats amb ocupació<br />
Ocupació o professió<br />
que exercix<br />
Estudis necessaris per a<br />
exercir-la<br />
Tasques habituals que<br />
realitza en el seu treball<br />
En què ha canviat el seu<br />
treball amb el temps?<br />
És necessari seguir<br />
formant-se en el seu<br />
treball?<br />
Com pot millorar la seua<br />
categoria professional?<br />
Com va trobar la seua<br />
primera ocupació?<br />
Canvis de treball<br />
El millor de la seua<br />
professió<br />
El pitjor de la seua<br />
professió<br />
Valore com està de satisfet amb el seu treball (d’1 a 10 )<br />
39
Doc 1b<br />
GENERALITAT VALENCIANA<br />
CONSELLERIA D’EDUCACIÓ<br />
Última ocupació o<br />
professió exercida<br />
Com va trobar eixa<br />
ocupació?<br />
Quant de temps hi<br />
treballa?<br />
Altres ocupacions que ha<br />
tingut<br />
Estudis que posseïx<br />
Estudis que li agradaria<br />
realitzar per a millorar les<br />
seues oportunitats<br />
d’ocupació<br />
En què ha canviat el<br />
treball amb el temps?<br />
Quines coses està fent<br />
per a trobar ocupació?<br />
“OFICIS I BENEFICIS”<br />
Model per a entrevistats sense ocupació<br />
Valore com està de satisfet amb la seua situació actual (d’1 a 10)<br />
40
Doc 2<br />
GENERALITAT VALENCIANA<br />
CONSELLERIA D’EDUCACIÓ<br />
ASPECTES A TINDRE EN COMPTE AL REALITZAR LES ENTREVISTES<br />
El diccionari de la Reial Acadèmia Espanyola definix la paraula entrevista com la<br />
conversació que té com a finalitat l’obtenció d’informació.<br />
A l’hora de realitzar-la, a manera de decàleg:<br />
1. Comença presentant-te, explicant el motiu del treball i invitant-lo a participar-hi<br />
a través d’esta entrevista. Si accepta, avant!<br />
2. Respecta l’espai físic de l’entrevistat i sigues educat i correcte en el tracte:<br />
mostra’t atent, no et rigues de les respostes, usa un vocabulari adequat a la<br />
situació d’entrevista i no discutisques amb l’entrevistat.<br />
3. Cuida la imatge, no cal anar d’etiqueta però sí complir uns mínims. Afig bona<br />
disposició i paciència per a realitzar-la amb èxit.<br />
4. Assegura’t del que vols preguntar, no improvises; si és necessari anota les<br />
preguntes abans de començar l’entrevista.<br />
5. Si és gravada, comprova que la tecnologia funciona; si és escrita, usa lletra clara<br />
perquè després entengues les respostes de l’entrevistat.<br />
6. Fes les preguntes de manera natural, perquè l’entrevistat responga amb<br />
sinceritat i se senta a gust durant l’entrevista. Utilitza un to de veu adequat i<br />
parla de forma clara.<br />
<strong>7.</strong> Recorda que les preguntes han de ser necessàries i senzilles (curtes), han de<br />
cenyir-se al que es vol preguntar, i adequades al nivell educatiu de l’entrevistat.<br />
8. També és important que estigues preparat per a realitzar preguntes<br />
improvisades, a partir de les respostes que et dóna l’entrevistat.<br />
9. No prolongues l’entrevista més del que és necessari, empra el temps acordat.<br />
10. Al final de l’entrevista, convé agrair a l’entrevistat el temps que ens ha dedicat i<br />
la informació oferida.<br />
41
GENERALITAT VALENCIANA<br />
CONSELLERIA D’EDUCACIÓ<br />
<strong>7.</strong><strong>7.</strong> UN ALTRE MÓN D’OPORTUNITATS: FORMACIÓ I TREBALL<br />
INTRODUCCIÓ<br />
Arribats els 16 anys, una data esperada<br />
per alguns alumnes de qualsevol centre<br />
escolar d’Educació Secundària, el somni de<br />
“deixar d’estudiar” sol donar pas a una<br />
pregunta: “I ara què?” Excepte en els<br />
alumnes les famílies dels quals disposen de<br />
xicotetes empreses, o tenen possibilitats reals<br />
de trobar ocupació per als seus fills, en alguns<br />
grups socials molt baixes, la necessitat de<br />
formar-se per a trobar treball va assentant-se<br />
a poc a poc en els seus caps. El temps i els<br />
successius fracassos a l’hora de trobar treball, acaben fent-los entendre que<br />
sense formació no hi ha ocupació, o que el que hi ha no és aquell amb què<br />
somiaven.<br />
L’activitat que a continuació presentem està pensada per a eixe col·lectiu, el<br />
que no gradua, estiga en 4t, 3r o 2n, que de tot n’hi ha, amb 16 anys complits o<br />
a complir l’any natural en què finalitza el nivell en què estan matriculats.<br />
ordinaris, a través d’esta.<br />
OBJECTIUS<br />
• Oferir alternatives de formació a l’alumnat<br />
que a l’arribar als 16 anys no té<br />
expectatives de graduar, amb<br />
independència del curs en què es trobe<br />
matriculat.<br />
• Reconéixer el valor de la Formació Ocupacional<br />
i de qualificar-se professionalment a<br />
distints nivells, equiparables als acadèmics<br />
• Reflexionar sobre les qualitats personals, hàbits i interessos que tots tenim,<br />
sobre els nostres punts forts i no tan forts, com a persones i com a estudiants,<br />
així com sobre aquells aspectes que hem de tindre en compte per a triar bé el<br />
nostre futur itinerari de Formació Ocupacional.<br />
CONTINGUTS<br />
• Programes de Qualificació Professional Inicial.<br />
• Escoles taller i cases d’oficis.<br />
• Formació de Persones Adultes.<br />
• Estudis de Formació Ocupacional i ocupació (SERVEF).<br />
42
GENERALITAT VALENCIANA<br />
CONSELLERIA D’EDUCACIÓ<br />
• Oposicions i altres estudis de Formació Ocupacional.<br />
COMPETÈNCIES BÀSIQUES A <strong>DE</strong>SENROTLLAR<br />
• Autonomia i iniciativa personal. Responsabilitat, perseverança, autoestima,<br />
creativitat, autocrítica, control emocional, capacitat de triar i de calcular<br />
riscos, d’afrontar els problemes, d’aprendre dels errors i d’assumir riscos i<br />
coneixement de si mateix, del món professional i de les oportunitats que<br />
oferixen, són components essencials a la competència i a l’activitat que ací es<br />
planteja. Acabada l’etapa d’Educació Secundària, l’alumne ha de triar amb<br />
criteri propi, necessita imaginar projectes i portar avant les accions que els<br />
desenrotllen, i responsabilitzar-se, tant en l’àmbit personal, com social i<br />
prelaboral, de les seues decisions, especialment si l’etapa escolar no va anar<br />
tan bé com esperava.<br />
• Competència per a aprendre a aprendre. L’adquisició d’esta competència<br />
suposa una millora en la capacitat d’enfrontar-se amb èxit a l’aprenentatge i<br />
la presa de decisions autònomes, ja que permet recolzar-se en experiències<br />
vitals i d’aprenentatges anteriors a fi d’utilitzar i aplicar els nous coneixements<br />
i capacitats en diversos contextos. Saber aprendre és indispensable per a<br />
extraure els millors fruits de les capacitats individuals, i el coneixement<br />
d’estes és imprescindible, junt amb el de les pròpies motivacions, interessos i<br />
actituds, per a triar el futur professional que més s’ajusta a eixe conjunt de<br />
variables.<br />
• Competència social i ciutadana. L’alumne realitzarà una bona part d’esta<br />
activitat amb terceres persones, en especial del món professional, i necessita<br />
posar en pràctica esta competència, que integra coneixements diversos i<br />
habilitats complexes per a facilitar la presa de decisions i l’exercici de la<br />
responsabilitat davant de les eleccions adoptades.<br />
<strong>DE</strong>STINATARIS, AGRUPAMENTS I RECURSOS<br />
Destinataris: L’activitat és adequada per a l’alumnat que ha complit 16 anys, o<br />
els complix l’any natural en què aquella s’oferix. També pot ser útil per a<br />
l’alumnat que cursa programes específics: prevenció d’absentisme, qualificació<br />
professional o altres. Pel caràcter que té, podrien col·laborar en la seua aplicació,<br />
en tot o en part, agents externs, en especial professors de centres on puguen<br />
cursar Programes de Qualificació Professional Inicial (PQPI), professionals de les<br />
escoles taller, del SERVEF, d’empreses d’ocupació temporal o d’empreses<br />
pròximes al centre.<br />
Agrupament: El treball consta de distintes fases i els agrupaments<br />
s’adequaran a estes. En la realització de l’activitat detallarem unes i altres. En<br />
general, el treball variarà entre la tasca individual, en xicotet grup (3 o 4<br />
alumnes) i l’exposició de conclusions en gran grup. Respecte al xicotet grup, el<br />
tutor ha de decidir si estos es formen per relacions d’amistat o afinitat entre els<br />
alumnes, interessos compartits respecte a l’activitat, distribucions a l’atzar o<br />
altres. Pot desenrotllar-se en tres o quatre sessions.<br />
43
GENERALITAT VALENCIANA<br />
CONSELLERIA D’EDUCACIÓ<br />
Recursos:<br />
• Document 1: “Recursos per a formar-se i buscar ocupació”.<br />
• Document 2: “Generacions, estudi i treball”<br />
• Document 3 (opcions a i b): “Oficis i beneficis”. Cada alumne realitzarà la<br />
investigació que es proposa, posant en comú després en xicotets equips els<br />
resultats i elaborant un document conjunt de conclusions.<br />
• Qüestionari d’interessos professionals. Des del departament d’orientació pot<br />
facilitar-se algun qüestionari al tutor, amb barems externs o sense, per a<br />
aplicar-lo al grup i obtindre un perfil professional de cada alumne. Segons la<br />
política del centre, el qüestionari també podria aplicar-lo l’orientador,<br />
treballant l’activitat amb el tutor i el grup, en tot o en la part que poguera<br />
correspondre-li. Una tercera opció consistix a recórrer als qüestionaris que<br />
poden trobar en el web http://www.quieroser.net/principal.php o desenrotllats per<br />
algunes empreses o entitats que es dediquen a estos quefers.<br />
• Una opció més ambiciosa podria ser l’aplicació d’un programa de treball<br />
específic que orientara l’alumne en totes les etapes del procés de presa de<br />
decisions. El programa inclouria:<br />
- L’aplicació d’alguns qüestionaris (en el mercat n’hi ha una àmplia varietat<br />
utilitzable en cada cas), per a ajudar l’alumne a conéixer-se millor a si<br />
mateix: aptituds, forma de ser, interessos, expectatives i autoconcepte.<br />
- Facilitar-li informació sobre les possibilitats d’estudi o treball, a partir del<br />
nivell o programa educatiu en què es troba: itineraris educatius,<br />
professionals o combinats.<br />
- Orientació per a la presa de decisions: preferències o opcions ordenades i<br />
un pla d’actuació per a aconseguir les metes que es proposa.<br />
- Valorar el que costa la seua elecció, d’acord amb l’itinerari triat i on es<br />
podria cursar: cost econòmic i com pagar.<br />
- Aportar l’opinió de la família o els tutors legals de l’alumne.<br />
- Orientació per a completar la presa de decisions amb qualsevol altra<br />
informació complementària que l’alumne necessite.<br />
EXERCICI <strong>DE</strong> L’ACTIVITAT<br />
Com en tota activitat de tutoria, és molt important el treball de motivació<br />
inicial que podem fer amb els alumnes. Pel seu caràcter, és molt probable que<br />
haja sigut un dels temes triats per ells i que això contribuïsca a facilitar la tasca<br />
de motivar-los. També és cert que pot haver-hi acord en la importància d’abordar<br />
el tema del futur personal i professional en estes edats per un doble interés: el<br />
dels alumnes que volen conéixer les opcions de continuïtat d’estudis, des del curs<br />
en què es troben, i les dels que estan desitjant abandonar l’escola, raó per la<br />
qual volen informar-se sobre com buscar ocupació, com accedir a la Formació<br />
Ocupacional o com i quan graduar des de la formació d’adults.<br />
Igual que en altres activitats, insistim en la importància que el tutor no es<br />
trobe sol, en especial si té poca experiència en la tasca. Algun altre professor<br />
interessat, l’orientador o el coordinador d’etapa, poden ser coparticipants en este<br />
44
GENERALITAT VALENCIANA<br />
CONSELLERIA D’EDUCACIÓ<br />
tipus de sessions, dinamitzant de forma conjunta l’activitat i ajudant a crear un<br />
clima d’aula en què el grup se senta còmode i segur. Si algun dels participants<br />
externs (coordinador d’etapa, orientador…) ho preferix, pot actuar com a<br />
observador.<br />
També és necessari explicar al començament de la sessió com serà tractada la<br />
informació (accés i confidencialitat) i l’ús que se’n farà: si exposarem el material<br />
elaborat en l’aula, si el presentarem com a treball d’equip en alguna exposició del<br />
centre (fi de trimestre o curs, reunió amb famílies…) o en un altre lloc<br />
(associacions juvenils, ajuntament…).<br />
Pel caràcter de l’activitat, com indiquem en l’apartat de Destinataris, podrien<br />
participar-hi com a informadors persones lligades a altres centres, servicis o<br />
empreses.<br />
Primera sessió<br />
Acabats els preliminars, el coordinador de la sessió explica l’activitat, a partir<br />
d’instruccions com les següents:<br />
Com sabeu, hui començarem a tractar el tema del futur personal i<br />
professional, tema que vau triar per a esta sessió de tutoria. Ho farem a partir<br />
un documental que tenim sobre el tema (seleccionar materials segons<br />
necessitats i interessos dels alumnes) i que veurem a continuació.<br />
Després de veure el documental vos proposarem un treball de camp perquè<br />
investigueu en el vostre entorn sobre el tema de lestudi i de locupació, i<br />
sobre les relacions que hi ha entre les condicions de treball i la formació<br />
adquirida. Com altres vegades, la proposta vos convertirà en periodistes (triar<br />
quins documents s’utilitzaran). Haureu dentrevistar els vostres familiars o<br />
arreplegar la informació que puguen donar-vos els vostres pares sobre els<br />
seus treballs. També treballarem amb veïns o coneguts per a arreplegar<br />
informació sobre assumptes com els següents: ocupació que exercixen,<br />
formació adquirida, anys de treball, avantatges i inconvenients que troben al<br />
seu ofici i tot allò que, com a bons periodistes, se vos ocórrega que convé<br />
esbrinar. A partir deixa doble informació, realitzareu un informe per a<br />
exposar-lo al grup i amb tot allò que sha aprés estarem en condicions<br />
estudiar a fons totes les eixides de formació que se vos presenten al<br />
finalitzar este any i com a continuïtat deste: professional i ocupacional.<br />
També invitarem altres persones: professors de Programes de Qualificació<br />
Professional Inicial, tècnics del SERVEF, empresaris i antics alumnes, perquè<br />
vos informen des de la visió de qui està exercint una professió concreta o<br />
preparant altres per a fer-ho.<br />
Vos identificarem de forma adequada (carnet d’estudiant o elaborat a este<br />
efecte) perquè no tingueu problemes a lhora de realitzar les entrevistes, com<br />
a alumnes del centre, i vos passarem unes normes bàsiques de treball perquè<br />
actueu com a verdaders professionals (doc. 5).<br />
45
GENERALITAT VALENCIANA<br />
CONSELLERIA D’EDUCACIÓ<br />
A partir d’este moment es projecta el documental. És important que<br />
arreplegue algun exemple de cada una de les opcions: PQPI, Formació<br />
Ocupacional especialitzada i d’ocupació no especialitzada. A l’acabar pot dedicarse<br />
un temps per a aclarir dubtes. Finalment, s’explicarà la doble tasca<br />
periodística que han de realitzar, distribuint les plantilles per al treball de camp<br />
(docs. 2 i 3) i oferint instruccions sobre com fer les entrevistes, de forma<br />
individual o en xicotets equips. Si l’opció fóra esta última, s’organitzaran els<br />
grups.<br />
Ja que poden existir múltiples variants respecte a l’arreplega de dades, segons<br />
siga el perfil social dels alumnes i les famílies del centre, el model d’enquesta<br />
triat, els interessos del tutor i dels alumnes, la distribució o no de perfils de<br />
professió o ocupació a entrevistar en cada equip, o el mètode per a elaborar<br />
conclusions, cada centre ha de decidir en cada cas. Ací es presenta un exemple,<br />
però pot modificar-se a gust dels usuaris.<br />
Segona sessió<br />
Després del treball de periodisme realitzat -pot donar-se un termini d’una<br />
setmana- arriba el moment que cada equip resumisca en un document únic les<br />
dades que van obtindre de les entrevistes, tant si les van fer de forma individual<br />
com en equip. Poden utilitzar qualsevol format, des d’un resum de text a una<br />
presentació digital, però en tots els casos és essencial que s’incloga una exposició<br />
oral. Dirigir-se a un grup, des d’un escenari diferent del pupitre, ajudarà els<br />
nostres alumnes a millorar les seues habilitats de comunicació. Després de cada<br />
exposició es disposarà d’un temps per a preguntes i comentaris de la resta del<br />
grup.<br />
S’acaba la sessió amb una posada en comú de tot el grup, coordinada pel<br />
tutor, en què s’analitzarà tant el procés de treball (proposta inicial, modificacions<br />
realitzades, dificultats trobades, anècdotes, fonts d’informació utilitzades…), com<br />
els resultats (punts de convergència entre els entrevistats, divergències,<br />
aspectes característics de cada professió o ocupació estudiats, aspectes en què<br />
coincidixen, divergixen...).<br />
Si fóra possible elaborar un document públic sobre el tema per part del grup,<br />
podria exposar-se o projectar-se en algun fòrum de la localitat, en les jornades<br />
de final de trimestre o curs, incloure’s com a part de la revista del centre, etc.<br />
Tercera sessió<br />
Hi ha infinitat de variants per a oferir continuïtat al treball que acabem<br />
d’exposar, a saber:<br />
• Organitzar una taula redona amb professors de centres pròxims, en què els<br />
nostres alumnes puguen cursar estudis que no és possible seguir en el nostre:<br />
46
GENERALITAT VALENCIANA<br />
CONSELLERIA D’EDUCACIÓ<br />
Programes de Qualificació Professional Inicial, Formació de Persones Adultes,<br />
Formació Ocupacional…<br />
• El mateix format però amb tècnics del SERVEF, escoles taller, empreses<br />
d’ocupació temporal i algun directiu d’empreses pròximes al centre (comerç,<br />
banca…).<br />
• De nou, la mateixa tècnica però amb antics alumnes del centre. Convé triar<br />
alumnes que cobrisquen totes les variants possibles, des d’estudiants de<br />
Batxillerat, Formació Professional, escoles taller i Formació Ocupacional, fins a<br />
empleats especialitzats (bombers, forces de seguretat…), empleats no<br />
qualificats i desocupats. És important que triem, en la mesura que siga<br />
possible, alumnes que comuniquen bé i, naturalment, que vullguen comunicar<br />
la seua experiència de vida real.<br />
• Qualsevol variant en què es combinen participants de les anteriors.<br />
A més, en tots els casos hi ha una nova doble variant, la de fer-les per a<br />
alumnes, o per a alumnes i famílies.<br />
Quarta sessió<br />
Les sessions anteriors poden complementar-se amb una o més visites a<br />
entorns reals de treball, tant d’estudi (centres de Formació Professional o<br />
equivalent) com d’estudi-treball, oficines d’ocupació, empreses o altres centres<br />
laborals. És important que el tutor cuide la bona planificació del nombre de<br />
visites i dels llocs en què es realitzen; no sol tindre utilitat convertir-les en<br />
“excursions”.<br />
AVALUACIÓ<br />
Atendrà els criteris següents:<br />
• Índex de satisfacció dels participants. S’aplicarà un qüestionari d’avaluació de<br />
l’activitat (vegeu model en doc. 4).<br />
• Grau de consecució dels objectius, d’acord amb allò que s’ha planificat, i<br />
incidència del treball realitzat en el coneixement que els alumnes adquirixen<br />
sobre els distints itineraris d’estudi, sobre les professions i sobre les formes<br />
d’accedir a l’ocupació.<br />
• Adequació dels continguts, competències, metodologia i criteris d’avaluació<br />
programats per a desenrotllar l’activitat. Propostes de modificació per a<br />
futures sessions.<br />
Els alumnes també poden exposar com s’han sentit al realitzar l’activitat,<br />
quines sensacions han experimentat, a quines conclusions han arribat, quins<br />
aspectes nous han descobert en alguns components del grup o en el grup en si<br />
mateix, com van abordar el treball de camp com a periodistes, quins<br />
comportaments van mostrar les persones entrevistades, si van observar alguna<br />
relació entre el nivell d’estudis aconseguit i la manera en què contestaven al<br />
qüestionari, quina part ha treballat cada membre del grup per a compondre el<br />
document que van presentar...<br />
47
GENERALITAT VALENCIANA<br />
CONSELLERIA D’EDUCACIÓ<br />
Fitxa d’avaluació de l’activitat<br />
Nom de l’activitat: Data:<br />
Aspecte a avaluar<br />
Escala: d’1 a 5 (de molt baix acord a molt alt acord amb la frase)<br />
Hem entés els objectius de l’activitat.<br />
Va haver-hi un bon nivell de participació de tots els membres del grup.<br />
Al realitzar el treball, la relació entre nosaltres i amb el tutor ha sigut bona<br />
(ens hem sentit còmodes, hem sigut sincers, vam parlar sense por al ridícul...).<br />
El mètode de treball que hem utilitzat ha sigut adequat (cada un va fer la seua<br />
part, vam complir amb les dates, vam cuidar la presentació…).<br />
El grup ha treballat amb interés i ha posat el seu esforç perquè les coses<br />
isquen bé.<br />
Els resultats obtinguts amb este treball han sigut satisfactoris.<br />
Després del treball ens coneixem millor i tenim més confiança entre<br />
nosaltres i en el grup.<br />
Després del treball coneixem millor els itineraris acadèmics i professionals,<br />
altres modalitats de formació i mètodes per a buscar ocupació.<br />
Considerem que esta és una activitat útil per a la nostra formació.<br />
Observacions / suggeriments per a millorar:<br />
Dificultats:<br />
Aspectes a destacar:<br />
Valoració global de l’activitat (d’1 a 10):<br />
Doc. 4<br />
Valoració<br />
1 2 3 4 5<br />
48
Doc. 1<br />
GENERALITAT VALENCIANA<br />
CONSELLERIA D’EDUCACIÓ<br />
RECURSOS PER A FORMAR-SE I BUSCAR OCUPACIÓ<br />
(S’actualitza cada any des del departament d’orientació)<br />
1. <strong>PROGRAMES</strong> <strong>DE</strong> QUALIFICACIÓ PROFESSIONAL INICIAL (PQPI)<br />
Els Programes de Qualificació Professional Inicial (PQPI) constituïxen una oferta<br />
formativa bàsica, adaptada a les necessitats específiques de l’alumnat que, o bé<br />
corre el risc d’abandonar l’ensenyança reglada, o bé ja ho ha fet sense haver<br />
obtingut el graduat en Educació Secundària Obligatòria i tenen una triple<br />
finalitat: 1) aconseguir una qualificació de nivell 1 del Catàleg Nacional de<br />
Qualificacions Professionals, 2 ) afavorir el seu desenrotllament i maduració en<br />
un clima educatiu de suport i orientació, i 3) completar la seua formació<br />
bàsica per a facilitar la continuïtat d’estudis a través de l’accés als Cicles<br />
Formatius de Grau Mitjà o de l’obtenció del títol de graduat en Educació<br />
Secundària.<br />
Modalitats:<br />
Modalitat Accés Duració Currículum i titulació<br />
Aules de qualificació<br />
professional inicial<br />
Tallers de qualificació<br />
professional inicial<br />
16 (15<br />
excepcional) a<br />
17 anys.<br />
16 a 21 anys<br />
2 cursos.<br />
1 curs i<br />
continuïtat<br />
AU o<br />
equivalent<br />
Programes polivalents: Aula: 16 (15 2 cursos.<br />
aules i tallers (molt excepcional)<br />
pràctics: caràcter anys.<br />
polivalent respecte a<br />
qualificació<br />
professional i Taller: 16 anys. 2 cursos.<br />
orientador en altres<br />
casos)<br />
Mòduls específics, de caràcter general i per<br />
a graduat escolar. Finalitza escolaritat per<br />
esta via.<br />
Qualificació professional de nivell 1<br />
Mòduls específics i de caràcter general,<br />
voluntaris per a graduar a través AU o<br />
equivalent.<br />
1r. curs: Mòduls associats a qualificació<br />
completa, o complementaris en exercici real.<br />
2n curs: Ampliar i opció a graduar<br />
distribuint mòduls exigits en dos cursos.<br />
1r. curs: Mòduls associats a qualificació<br />
completa, o complementaris en exercici real.<br />
2n curs: Ampliar qualificació.<br />
Qualificació professional de nivell 1 i opció<br />
AU o equivalent per a graduar.<br />
Relació d’algunes especialitats que podries cursar en 2009-2010<br />
Ceramista, Auxiliar Ajuda a Domicili, Aux. Infermeria Geriatria, Aux. d’Oficina,<br />
Restaurador de Mobles, Perruqueria i Estètica, Operador Muntatge de Mobles,<br />
Mantenidor Reparador d’Edificis, Ajudant de Cuina, Maquinista Confecció Industrial,<br />
Venedor de Comerç, Construccions Metàl·liques, Manyà, Llanterner, Aux. Allotjaments<br />
Hostalers, Obrer, Instal·lador Electricista en Vivendes, Operador Auxiliar en Indústries<br />
Arts Gràfiques, Telefonista Recepcionista, Marroquiner, Ebenista, Pintor d’Edificis,<br />
Confeccionista de Peces Tèxtils, Disseny Gràfic assistit per Ordinador, Mecànic Reparador<br />
Automòbil, Muntador Línies Baixa Tensió, Electromecànica Manteniment Industrial...<br />
49
GENERALITAT VALENCIANA<br />
CONSELLERIA D’EDUCACIÓ<br />
2. FORMACIÓ PROFESSIONAL OCUPACIONAL: ESCOLES TALLER I CASES<br />
D’OFICIS<br />
La Formació Professional Ocupacional té com a objectiu potenciar la inserció<br />
professional dels demandants d’ocupació, per mitjà de la posada al dia de les<br />
seues competències professionals. Dos de les seues modalitats són les escoles<br />
taller i les cases d’oficis.<br />
Escola taller i casa d’oficis<br />
Són programes mixtos d’ocupació i formació, que tenen com a objectiu<br />
millorar l’ocupabilitat de jóvens desocupats per a facilitar-los la seua inserció<br />
laboral.<br />
Escola taller Casa d’oficis<br />
Per a qui? Destinats a jóvens d’entre 16 i 24 anys i que estiguen inscrits en<br />
l’oficina d’ocupació<br />
Formació Ocupacions relacionades amb: Ocupacions relacionades amb:<br />
• Recuperació del patrimoni•<br />
Manteniment i atenció d’entorns<br />
artístic, històric, cultural o urbans, rurals o de medi ambient<br />
natural<br />
• Millora de les condicions de vida en<br />
• Rehabilitació d’entorns els pobles i ciutats<br />
urbans o del medi ambient • Prestació de servicis socials i<br />
• Millora de les condicions de comunitaris<br />
vida en les ciutats.<br />
• Oficis tradicionals: indumentària<br />
Duració Entre 1 i 2 anys<br />
valenciana...<br />
Màxim 1 any<br />
Estructura Dos etapes:<br />
• Formativa: caràcter teoricopràctic, adequada a l’ofici que s’haja<br />
d’exercir<br />
• Formació en alternança amb pràctica professional: complementaran<br />
la formació amb la pràctica professional, i són contractats per les<br />
entitats promotores<br />
Remuneració • Etapa formativa → Es percep una beca<br />
• Etapa formativa + pràctica professional → Contracte professional pel<br />
qual es percep el 75% del salari mínim interprofessional.*<br />
• El salari mínim interprofessional per a 2009 és de 20,80 euros/dia o 624 euros/mes, segons es fixe per dies o per<br />
mesos.<br />
Especialitats<br />
Llanterneria, Electricitat, Manyeria, Fusteria, Tancaments Metàl·lics i de PVC,<br />
Jardineria, Auxiliar de Geriatria, Energies Renovables, Agricultura Ecològica,<br />
Horticultura, Soldadura, Obra, Pintura, Manteniment d’Interior d’Edificis, etc.<br />
Informació i inscripcions<br />
Pots dirigir-te a la teua oficina del SERVEF o sol·licitar informació en el telèfon<br />
96 352 54 78.<br />
50
GENERALITAT VALENCIANA<br />
CONSELLERIA D’EDUCACIÓ<br />
3. FORMACIÓ <strong>DE</strong> PERSONES ADULTES (FPA)<br />
Entre altres activitats, en els centres de Formació de Persones Adultes<br />
preparen per a l’obtenció del graduat escolar. També es pot estudiar castellà i<br />
valencià per a estrangers. En estos centres pots inscriure’t si tens 18 o més<br />
anys; si justifiques que estàs treballant poden atendre’t des dels 16 anys. Per a<br />
més informació i inscripcions pots telefonar al 961216193 o en l’adreça:<br />
http://www.edu.gva.es/ocd/areaord/val/ordenacion_adultos.htm<br />
4. ESTUDIS <strong>DE</strong> FORMACIÓ OCUPACIONAL<br />
L’oferta d’estudis no reglats o de Formació Ocupacional és molt àmplia i variada.<br />
Te’n resumim els principals, però si estàs interessat en algun altre en particular<br />
pots consultar en el departament d’orientació de l’institut. També pots obtindre<br />
informació en el Servici d’Informació de la Universitat (DISE), c/ Menéndez y<br />
Pelayo, s/n, tel. 963 864 040, web: http://www.uv.es/DISE, en l’Institut de la<br />
Joventut (IVAJ), c/ Hospital, 1, web: http://www.ivaj.gva.es, en les seus dels<br />
sindicats, en les oficines del Servici Valencià d’Ocupació i Formació (SERVEF)<br />
http://www.ocupacio.gva.es:7017/portal/web/home/inicio, en la premsa, etc.<br />
En tot cas, és important que t’informes del certificat real que t’oferixen estos<br />
estudis abans de matricular-te: titulació oficial o equivalent, certificat de<br />
qualificació professional, opció a prova que certifica, etc.<br />
5. FORCES ARMA<strong>DE</strong>S<br />
Els requisits per a ingressar en les forces armades varien segons el cos a què<br />
vullgues accedir: soldats i mariners, suboficials o oficials.<br />
Soldats i mariners<br />
Els cicles de selecció es realitzen en distints moments de l’any i els requisits<br />
generals d’ingrés són els següents:<br />
• Tindre la nacionalitat espanyola (o dret reconegut per la Llei d’accés per a<br />
estrangers).<br />
• Tindre 18 anys complits en la data d’incorporació i complir-ne, com a màxim,<br />
29 el dia de la teua incorporació.<br />
• Fer més d’1,55 m i menys de 2,03 m d’alçada.<br />
Per a ingressar hauràs de superar un reconeixement mèdic, les proves físiques,<br />
el test psicotècnic i una entrevista personal. Si hi haguera més aspirants que<br />
places podria aplicar-se també un barem de mèrits (concurs), entre els quals<br />
s’inclouen els mèrits acadèmics i la possessió del permís de conducció.<br />
51
GENERALITAT VALENCIANA<br />
CONSELLERIA D’EDUCACIÓ<br />
Suboficials<br />
Per a entrar a formar part de l’escala de suboficials en els cossos generals i<br />
d’especialistes dels exèrcits i Infanteria de Marina els requisits acadèmics exigits<br />
són posseir, o poder posseir abans de la finalització del termini de presentació de<br />
sol·licituds, un d’estos nivells: títol de batxiller o equivalent, prova d’accés<br />
aprovada a un cicle formatiu de grau superior o prova d’accés aprovada a la<br />
universitat per a majors de 25 anys.<br />
Per a més informació pots acudir al Centre de Reclutament, que està en el<br />
passeig de l’Albereda, 28 (46071 València); tel. 961963400; tel. 902432100 o<br />
accedir a la web: http://www.soldados.com/<br />
6. POLICIA NACIONAL<br />
La Direcció General de la Policia convoca, de forma cíclica, proves selectives per a<br />
cobrir vacants en el Cos Nacional de la Policia, en dos categories: escala<br />
executiva (inspector) i escala bàsica (policia). La fase d’oposició constarà de les<br />
següents proves de caràcter eliminatori: de coneixements, d’aptitud física,<br />
psicotècnica i reconeixement mèdic. A més, entre altres, han de complir-se els<br />
requisits següents: ser espanyol, tindre 18 anys d’edat i no haver complit els 30 i<br />
tindre una estatura mínima d’1,65 metres els hòmens i 1,60 les dones.<br />
Per a accedir a l'escala executiva (inspector) cal tindre el títol de diplomat<br />
universitari o equivalent i superar les proves de la corresponent convocatòria. Per<br />
a l’escala bàsica (policia) es necessita el títol de graduat escolar o equivalent i<br />
superar també les proves de la convocatòria.<br />
Per a obtindre’n més informació pots contactar amb la Direcció Superior de<br />
Policia (València), tel. 963520987, amb la Divisió de Formació i Perfeccionament<br />
de la Policia Nacional (91) 3025820 - (91) 3023793, en http://www.policia.es/<br />
<strong>7.</strong> GUÀRDIA CIVIL<br />
El personal de la Guàrdia Civil es distribuïx en sis escales: superior d’oficials,<br />
d’oficials, facultativa superior, facultativa tècnica, de suboficials, i de caporals i<br />
guàrdies.<br />
Els requisits d’accés a estes escales són els següents:<br />
1. Caporals i guàrdies: títol de graduat en ESO, ser espanyol, 18 o més anys i<br />
menys de 30, tindre una estatura mínima d’1,65 metres els hòmens i 1,60 les<br />
dones, i superar unes proves de selecció: coneixements, aptitud física,<br />
psicotècnic, entrevista personal i reconeixement mèdic.<br />
2. Suboficials: places de promoció interna, s’exigix titulació de batxiller.<br />
3. Escala facultativa tècnica: títol de diplomat universitari, arquitecte tècnic o<br />
enginyer tècnic, segons plaça.<br />
4. Escala facultativa superior: s’exigix el títol de llicenciat o grau universitari,<br />
arquitecte o enginyer, segons plaça.<br />
52
GENERALITAT VALENCIANA<br />
CONSELLERIA D’EDUCACIÓ<br />
Pots informar-te’n en el quarter de la Gran Via Ferran el Catòlic, 26 (València),<br />
en qualsevol altre, en el tel. 900101062 o en http://www.guardiacivil.org<br />
8. AVIACIÓ CIVIL<br />
Pilot<br />
A València hi ha una escola privada i homologada de pilots professionals<br />
(AIRMED). Es troba en l’aeroport de Manises (tel. 961523195). Per a cursar estos<br />
estudis s’exigix superar un examen d’accés en la mateixa escola (alumnes amb<br />
batxiller o equivalent exempts d’examen) i l’avaluació mèdica de CLASSE I en<br />
centre oficial. També es poden cursar ací estudis d’auxiliar; es requerix el títol de<br />
graduat en ESO i tindre 18 anys complits.<br />
En relació amb estos estudis, has de tindre en compte que el seu cost econòmic<br />
és molt elevat (69479 €, any 2009). Més informació en<br />
http://www.airmed.es/espanol/plan/curso1.asp Un altra opció és a través de<br />
l’Exèrcit de l’Aire, web: http://www.ejercitodelaire.mde.es/<br />
Tripulant de cabina de passatgers / Auxiliar de vol / Hostessa de vol<br />
Els requisits exigits són formació secundària recomanable, alçada mínima<br />
recomanable: 1,60 dones, 1,70 hòmens, avaluació mèdica de CLASSE II, nadar<br />
100 metres en 2.30 minuts i coneixements d’anglés nivell conversació. El preu<br />
del curs complet en espanyol és de 3270 € (any 2009). Més informació en<br />
http://www.airmed.es/espanol/plan/curso3.asp<br />
9. ALTRES ESTUDIS<br />
Existixen centres privats en què pots trobar cursos sobre:<br />
• Teràpies manuals: Massatge, Drenatge limfàtic manual, Reflexologia,<br />
Osteopatia, Altres teràpies alternatives.<br />
• Veterinària: Assistència veterinària, Altres professions veterinàries, Seminaris<br />
/Cursos monogràfics.<br />
• Esportiva: Condicionament físic, Activitats col·lectives, Dansa i ball.<br />
• Aeronàutica: Curs de Tripulant de Cabina de passatgers (Hostessa i Auxiliar de<br />
Vol).<br />
• Estètica i bellesa: Curs d’Estètica i Bellesa, Curs d’Ungles de Porcellana, Curs<br />
de Pedicura (bellesa dels peus), Curs d’Ungles de Gel , Curs de Tint i<br />
Permanent de Pestanyes.<br />
Com s’ha dit abans, en este tipus de cursos i centres has d’assegurar-te del valor<br />
del que t’oferixen: si hi ha titulació oficial, si només poden certificar-te el que fas,<br />
quant costa el curs (incloent-hi matrícula, materials i extres, si n’hi ha), etc.<br />
Incloem este centre perquè oferix una àmplia varietat de cursos, però n’hi ha<br />
molts altres pareguts.<br />
53
GENERALITAT VALENCIANA<br />
CONSELLERIA D’EDUCACIÓ<br />
10. OPOSICIONS<br />
ADMINISTRACIONS PÚBLIQUES<br />
A Espanya hi ha tres tipus d’administracions: administració general de l’Estat,<br />
administració autonòmica (comunitats autònomes) i administració local<br />
(ajuntaments, mancomunitats...). El personal que treballa en qualsevol d’estes<br />
administracions pot ser personal funcionari o laboral, seleccionat, ja siga l’un o<br />
l’altre, d’acord amb la seua oferta d’ocupació pública, per mitjà de convocatòria<br />
pública i a través del sistema de concurs, oposició o concurs-oposició lliure en<br />
què es garantixen, en tot cas, els principis constitucionals d’igualtat, mèrit i<br />
capacitat.<br />
Els funcionaris s’agrupen en cossos i escales, segons les funcions que hagen de<br />
realitzar. Els cossos i escales de funcionaris s’integren, segons el nivell de<br />
titulació exigida per al seu ingrés, en els grups següents:<br />
• Grup A: títol de doctor, llicenciat, enginyer, arquitecte o equivalent.<br />
• Grup B: títol d’enginyer tècnic, diplomat universitari de primer cicle, arquitecte<br />
tècnic, formació professional de tercer grau o equivalent.<br />
• Grup C: títol de batxillerat, formació professional de segon grau o equivalent.<br />
• Grup D: títol de graduat escolar, formació professional de primer grau o<br />
equivalent.<br />
• Grup E: certificat d’escolaritat.<br />
Les convocatòries tenen previstes mesures per a facilitar la participació de<br />
persones que presenten discapacitat, entre altres, la reserva d’una quota no<br />
inferior al 5% de les vacants o l’adaptació de temps i/o mitjans per a la<br />
realització de les proves, de forma que s’assegure que es participa en condicions<br />
d’igualtat.<br />
Les persones que no posseïsquen la nacionalitat espanyola també poden<br />
participar en processos selectius si són ciutadans de la Unió Europea o d’un país<br />
amb què existisquen tractats en este sentit (com Noruega i Islàndia), o familiar<br />
fins a un cert grau, exceptuant certs cossos i escales. Si és nacional d’altres<br />
estats extracomunitaris i disposa de residència legal a Espanya, pot participar<br />
com a personal laboral en les convocatòries d’ocupació pública de les distintes<br />
administracions públiques.<br />
Hi ha infinitat d’acadèmies per a preparar este tipus d’oposicions, també poden<br />
preparar-se a distància, per lliure, estudiant i/o preparant els temaris, o amb<br />
preparadors privats.<br />
En la pàgina web del Ministeri d’Administracions Públiques,<br />
http://www.map.es//index.html, tens informació sobre les convocatòries anuals<br />
que es realitzen i enllaços amb les de les comunitats autònomes.<br />
54
GENERALITAT VALENCIANA<br />
CONSELLERIA D’EDUCACIÓ<br />
Pàgina especialment pensada per a oferir informació sobre totes les<br />
convocatòries de l’Administració General de l’Estat:<br />
http://www.060.es/te_ayudamos_a/trabaje_en_la_administracion/paginas_empl<br />
eo_publico-ides-idweb.html<br />
També pots subscriure’t en,<br />
http://www.060.es/te_ayudamos_a/trabaje_en_la_administracion/suscripcionesides-idweb.html,<br />
per a rebre de forma gratuïta en la teua bústia de correu electrònic els butlletins<br />
informatius d’ocupació pública i d’ajudes, beques i subvencions.<br />
La Generalitat Valenciana també té un portal amb tota la informació sobre les<br />
ofertes d’ocupació pública, oposicions i concursos que es convoquen, web,<br />
http://www.cidaj.gva.es/sc4datos/empleolocal.htm<br />
i un altre més general sobre el tema http://www.cidaj.gva.es/sc4/op2.htm<br />
Igual passa amb l’Ajuntament,<br />
http://www.valencia.es/ayuntamiento/oposiciones.nsf/fCategoriaVistaOposicione<br />
s?readForm&Vista=vCategoriasAcctodas<br />
BOMBERS<br />
Al ser una oposició local els requisits d’entrada poden variar. En general, inclouen<br />
els següents: ser espanyol o tindre la nacionalitat d’un país membre de la Unió<br />
Europea, títol de graduat escolar, Formació Professional de primer grau o<br />
equivalent (en algunes ciutats comencen a exigir batxiller o FP II), tindre 18 anys<br />
d’edat, permís de conduir B i C i de vegades l’alçada (1,65 m). Més informació<br />
en http://www.bombers.dva.gva.es/<br />
POLICIA LOCAL<br />
Com en el cas anterior, al ser una oposició local els requisits d’entrada poden<br />
variar. En general, inclouen els següents: ser espanyol o tindre la nacionalitat,<br />
batxiller o FP II, permís de conduir (varia segons localitat), no patir malaltia o<br />
defecte físic que impedisca l’exercici de les funcions, d’acord amb el quadro<br />
d’exclusions mèdiques establides en les bases de cada convocatòria, no haver<br />
sigut separat per mitjà d’expedient disciplinari del servici de qualsevol de les<br />
administracions públiques i una alçada mínima d’1,65 m per a hòmens i 1,60<br />
dones.<br />
Més informació en les pàgines dels ajuntaments, a València l’assenyalada més<br />
amunt per a oposicions.<br />
55
GENERALITAT VALENCIANA<br />
CONSELLERIA D’EDUCACIÓ<br />
11. FORMACIÓ OCUPACIONAL I OCUPACIÓ<br />
FORMACIÓ OCUPACIONAL<br />
El Servici Valencià d’Ocupació i Formació (SERVEF) és una xarxa d’oficines<br />
d’ocupació del servici públic d’ocupació de la Comunitat Valenciana. A més<br />
d’ocupació oferixen formació, a través de cursos que busquen una preparació<br />
específica per a algun camp laboral.<br />
Des de la pàgina del SERVEF,<br />
http://www.ocupacio.gva.es:7017/portal/web/home/inicio , pots accedir a les<br />
ofertes de CURSOS i d’OCUPACIÓ, així com a altres servicis: guia de centres,<br />
portal de les escoles taller, cases d’oficis i tallers d’ocupació (ETCOTE)<br />
http://www1.ocupacio.gva.es:8084/adient/front-page , orientació, treballar a<br />
Europa, tràmits, aula virtual, etc.<br />
A manera d’exemple, per al primer semestre de 2009, entre altres cursos, pots<br />
trobar els d’Anglés: gestió comercial, Frigorista / ocupacional, Agent comercial,<br />
Fuster, Tècnic auxiliar en disseny industrial / en disseny gràfic, Disseny web i<br />
multimèdia, Llanterner, Gerent de xicotet comerç, Tècnic en programari ofimàtic,<br />
Administratiu de personal, Anglés: bàsic de transport, Informàtica d’usuari,<br />
Programador de bases de dades relacionals, etc. Si entres en la pàgina indicada<br />
trobaràs tota la programació, distribuïda per localitats.<br />
INSERCIÓ LABORAL<br />
També és possible que estigues pensant a buscar ocupació, si ja tens 16 anys.<br />
SERVICI VALENCIÀ D’OCUPACIÓ I FORMACIÓ (SERVEF)<br />
Inscriure’t en el centre SERVEF és el requisit imprescindible per a poder rebre<br />
els servicis que presta este organisme, bé d’intermediació laboral (busca<br />
d’ocupació), bé de formació. Ambdós servicis són gratuïts. És molt important que<br />
l’entrevista ocupacional siga com més completa millor, no deixes només les teues<br />
dades bàsiques, sol·licita omplir l’opció més àmplia, tant com a demandant<br />
d’ocupació com de formació.<br />
La targeta de demandant d’ocupació<br />
És el document que t’acredita com a sol·licitant d’ocupació i/o formació en el<br />
SERVEF i davant de qualsevol empresa que sol·licite personal o en què vullgues<br />
formar-te. En esta s’indicarà la data d’inscripció i les dates en què has d’acudir a<br />
la teua oficina d’ocupació per a la seua renovació.<br />
Quins són els requisits?<br />
• Tindre 16 anys complits.<br />
56
GENERALITAT VALENCIANA<br />
CONSELLERIA D’EDUCACIÓ<br />
• Ser espanyol o membre de la Unió Europea o de l’Espai Econòmic Europeu, o<br />
ser treballador no comunitari en possessió de permís de treball i/o residència<br />
en vigor.<br />
• No estar impossibilitat per al treball.<br />
Quins documents he de presentar?<br />
• Document nacional d’identitat, targeta d’identitat o passaport en vigor, si eres<br />
espanyol o membre de la Comunitat Europea.<br />
• Un justificant d’empadronament en la població (basta amb un rebut de llum,<br />
aigua o semblant).<br />
• Justificant de titulació professional o acadèmica, si en tens alguna.<br />
• Certificació de minusvalidesa, si és el cas.<br />
• Cartilla/targeta de la Seguretat Social, si has treballat anteriorment a<br />
Espanya.<br />
• Si no eres treballador comunitari també has d’aportar el permís de treball o de<br />
residència en vigor.<br />
Quines obligacions tinc com a demandant d’ocupació?<br />
• Has de renovar la teua demanda d’ocupació en les dates indicades pel centre<br />
SERVEF en la teua targeta.<br />
• Presentar-te en el teu centre SERVEF, quan et citen.<br />
• Comunicar al teu centre SERVEF les variacions que es produïsquen en les<br />
teues dades personals i professionals (canvi de domicili i/o telèfon, nous títols<br />
obtinguts, cursos realitzats, etc.).<br />
• Tornar al teu centre, en el termini de 5 dies, amb el justificant d’haver<br />
comparegut per a cobrir les ofertes d’ocupació facilitades.<br />
Quan realitzes la demanda, has d’indicar al tècnic:<br />
• Les teues dades personals.<br />
• La titulació acadèmica i/o professional que hages obtingut fins a la data.<br />
• Experiència professional.<br />
• Professió o professions en què sol·licites una ocupació (màxim 6 ocupacions).<br />
• Llocs de treball que podries ocupar.<br />
• Jornada laboral més convenient i horari de treball disponible.<br />
• Indicar si posseïxes alguna minusvalidesa reconeguda.<br />
Recorda que l’entrevista ocupacional ha de ser com més completa millor.<br />
Pots obtindre més informació en la Línia de l’Ocupació 900100785 (gratuïta) o<br />
en la web http://www.ocupacio.gva.es:7017/portal/web/home/inicio<br />
FUNDACIÓ SERVICI VALENCIÀ D’OCUPACIÓ (SVE)<br />
El Servici Valencià d’Ocupació és una iniciativa per a ajudar-te a trobar<br />
ocupació del Govern de la Generalitat Valenciana, les organitzacions empresarials<br />
57
GENERALITAT VALENCIANA<br />
CONSELLERIA D’EDUCACIÓ<br />
(CIERVAL - CEPYMEV) i els sindicats (UGT, CC OO, AMPE, etc.).<br />
A través del seu web http://www.sve.es/ pots accedir a les ofertes del SERVEF,<br />
de la Generalitat Valenciana, del Ministeri d’Administracions Públiques o<br />
europees. L’Agència de València està en c/ Pintor Genaro Lahuerta, 47 (46010<br />
València) tel.: 963 157 575.<br />
Servicis centrals c/ St. Vicent Màrtir, 16 Tel. 96 315 75 97<br />
Agència Univ. València Estudi General c/ Menéndez y Pelayo, s/n - 46010 València Tel: 963.86.40.15<br />
EMPRESES <strong>DE</strong> TREBALL TEMPORAL I <strong>DE</strong>PARTAMENTS D’OCUPACIÓ<br />
D’EMPRESES<br />
Les empreses de treball temporal o ETT són empreses privades que<br />
s’encarreguen de buscar persones per a cobrir de forma temporal un lloc de<br />
treball. Poden ser-te útils per a trobar treball durant un període curt (durant les<br />
vacacions, per exemple). Pots trobar més informació en el web que tenen com a<br />
empreses associades (A<strong>DE</strong>CCO, ALTA GESTIÓN, EULEN FLEXIPLAN, RANDSTAD i<br />
START PEOPLE) http://www.agett.com/#<br />
També pots trobar treball a través dels departaments d’ocupació de les<br />
empreses grans (Mercadona, El Corte Inglés...) i en els grans centres comercials<br />
o d’oci (Bonaire, Kinépolis...) o en els polígons industrials (carretera de Madrid,<br />
Riba-roja, Font del Gerro, Parc tecnològic...). En uns i altres sol haver-hi un<br />
departament/oficina d’ocupació en què pots informar-te sobre les seues ofertes<br />
de treball, deixar el teu currículum, etc.<br />
58
Doc. 2<br />
GENERALITAT VALENCIANA<br />
CONSELLERIA D’EDUCACIÓ<br />
“GENERACIONS, ESTUDI I TREBALL”<br />
Com en altres activitats, et proposem que et convertisques en periodista. Ja saps que és una bona fórmula per a investigar sobre temes<br />
que desconeixem. T’acaba de telefonar el responsable de la teua secció i et demana que realitzes una enquesta entre els membres de<br />
tres generacions de diverses famílies per a conéixer el nivell d’estudis aconseguit per cada generació (pots o no incloure la teua).<br />
Si estàs interessat a saber-ne un poc més hauràs de discutir-ho amb el teu tutor/a, qui et pot ajudar a modificar la plantilla o a<br />
substituir-la per una altra que li parega millor.<br />
Ací tens una taula per a arreplegar les dades. Si vols pots incorporar noves preguntes:<br />
Generació Últims estudis realitzats / Títol obtingut A quina edat va<br />
deixar el col·legi?<br />
Entrevistat<br />
Iaio matern<br />
Iaia materna<br />
Iaio patern<br />
Iaia paterna<br />
Pare<br />
Mare<br />
Germà 1<br />
Germà 2<br />
Si ho apliques a la teua família:<br />
Generació Quins estudis espere realitzar / Títol a<br />
aconseguir<br />
La meua generació (Jo)<br />
La dels meus fills<br />
A quina edat<br />
deixaràs el<br />
col·legi?<br />
Treball o treballs exercits<br />
En què esperes treballar?<br />
59
Doc. 3a<br />
GENERALITAT VALENCIANA<br />
CONSELLERIA D’EDUCACIÓ<br />
“OFICIS I BENEFICIS”<br />
Com en altres activitats, et proposem que et convertisques en periodista. Ja saps que esta és una bona fórmula per a investigar sobre<br />
temes que desconeixem. Has de realitzar una enquesta sobre formació i ocupació, almenys a 5 persones pròximes a tu. A continuació<br />
t’oferim una plantilla perquè et resulte senzill arreplegar les dades més importants. Si estàs interessat a saber-ne un poc més hauràs<br />
de discutir-ho amb el teu tutor/a, qui et pot ajudar a modificar la plantilla o a substituir-la per una altra que li parega millor<br />
Model per a entrevistats amb ocupació<br />
Ocupació o professió que<br />
exercix<br />
Estudis necessaris per a<br />
exercir-la<br />
Model per a entrevistats sense ocupació<br />
Última ocupació o professió<br />
exercida *<br />
Si mai ha treballat cal indicar “No ha treballat”<br />
Anys de treball<br />
en esta<br />
Estudis que posseïx Temps en<br />
desocupació<br />
El millor de la seua professió<br />
és...<br />
Quina formació mínima creu<br />
que és hui necessària per a<br />
trobar treball?<br />
El pitjor de la seua professió és...<br />
El pitjor de no tindre ocupació<br />
és...<br />
60
GENERALITAT VALENCIANA<br />
CONSELLERIA D’EDUCACIÓ<br />
Doc. 3b<br />
“OFICIS I BENEFICIS”<br />
Model per a entrevistats amb ocupació<br />
Ocupació o professió<br />
que exercix<br />
Estudis necessaris per a<br />
exercir-la<br />
Tasques habituals que<br />
realitza en el seu treball<br />
En què ha canviat el seu<br />
treball amb el temps?<br />
És necessari seguir<br />
formant-se en el seu<br />
treball?<br />
Com pot millorar la seua<br />
categoria professional?<br />
Com va trobar la seua<br />
primera ocupació?<br />
Canvis de treball<br />
El millor de la seua<br />
professió<br />
El pitjor de la seua<br />
professió<br />
Valore com està de satisfet amb el seu treball (d’1 a 10)<br />
61
Doc. 3b<br />
GENERALITAT VALENCIANA<br />
CONSELLERIA D’EDUCACIÓ<br />
“OFICIS I BENEFICIS”<br />
Model per a entrevistats sense ocupació<br />
Última ocupació o<br />
professió exercida<br />
Com va trobar eixa<br />
ocupació?<br />
Quant temps hi treballa?<br />
Altres ocupacions que ha<br />
tingut<br />
Estudis que posseïx<br />
Estudis que li agradaria<br />
realitzar per a millorar les<br />
seues oportunitats<br />
d’ocupació<br />
En què ha canviat el<br />
treball amb el temps?<br />
Quines coses està fent<br />
per a trobar ocupació?<br />
Valore com està de satisfet amb la seua situació actual (d’1a 10)<br />
62
Doc. 4<br />
GENERALITAT VALENCIANA<br />
CONSELLERIA D’EDUCACIÓ<br />
ASPECTES A TINDRE EN COMPTE AL REALITZAR LES ENTREVISTES<br />
El diccionari de la Reial Acadèmia Espanyola definix la paraula entrevista com la<br />
conversació que té com a finalitat l’obtenció d’informació.<br />
A l’hora de realitzar-la, a manera de decàleg:<br />
1. Comença presentant-te, explicant el motiu del treball i invitant-lo a participar-hi a<br />
través d’esta entrevista. Si accepta, avant!<br />
2. Respecta l’espai físic de l’entrevistat i sigues educat i correcte en el tracte:<br />
mostra’t atent, no et rigues de les respostes, usa un vocabulari adequat a la<br />
situació d’entrevista i no discutisques amb l’entrevistat.<br />
3. Cuida la imatge, no cal anar d’etiqueta però sí complir uns mínims. Afig bona<br />
disposició i paciència per a realitzar-la amb èxit.<br />
4. Assegura’t del que vols preguntar, no improvises; si és necessari, anota les<br />
preguntes abans de començar l’entrevista.<br />
5. Si és gravada, comprova que la tecnologia funciona; si és escrita, usa lletra clara<br />
perquè després entengues les respostes de l’entrevistat.<br />
6. Fes les preguntes de manera natural, perquè l’entrevistat responga amb sinceritat<br />
i se senta a gust durant l’entrevista. Utilitza un to de veu adequat i parla de forma<br />
clara.<br />
<strong>7.</strong> Recorda que les preguntes han de ser necessàries i senzilles (curtes), han de<br />
respondre amb exactitud al que es vol preguntar, i adequades al nivell educatiu de<br />
l’entrevistat.<br />
8. També és important que estigues preparat per a realitzar preguntes improvisades,<br />
a partir de les respostes que et dóna l’entrevistat.<br />
9. No prolongues l’entrevista més del que és necessari, usa el temps acordat.<br />
10. Al final de l’entrevista, convé agrair a l’entrevistat el temps que ens ha dedicat i la<br />
informació oferida.<br />
63