Drets humans - preguntes i respostes - Centre UNESCO de Catalunya
Drets humans - preguntes i respostes - Centre UNESCO de Catalunya
Drets humans - preguntes i respostes - Centre UNESCO de Catalunya
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
MAtERiALS, 7 — Dr e t s h u m a n s: p r e g u n t e s i r e s p o s t e s<br />
adoptar la resolució 955 <strong>de</strong>l 8 <strong>de</strong> novembre <strong>de</strong> 1994, per la qual es crea el<br />
Tribunal Penal Internacional per a Rwanda (conegut per la sigla anglesa ICTR).<br />
La competència d’aquest tribunal s’estén a les persones presumiblement responsables<br />
d’aquestes violacions comeses al territori <strong>de</strong> Rwanda i als ciutadans<br />
rwan<strong>de</strong>sos, presumptes responsable d’actes <strong>de</strong> genocidi i <strong>de</strong> totes les altres<br />
violacions d’aquesta mena comeses al territori <strong>de</strong>ls estats veïns.<br />
Els actes fora <strong>de</strong> la llei inclouen el genocidi (article 2), els crims contra la<br />
humanitat (article 3) i les violacions <strong>de</strong> l’article 3 comú a les Convencions <strong>de</strong><br />
Ginebra i al seu protocol addicional II. La competència <strong>de</strong>l tribunal es limita<br />
als actes comesos entre l’1 <strong>de</strong> gener <strong>de</strong> 1994 i el 31 <strong>de</strong> <strong>de</strong>sembre <strong>de</strong> 1994.<br />
El tribunal està format per 11 jutges i un procurador, i té la seu a Arusha,<br />
Tanzània. Tal com preveu la resolució 1503 <strong>de</strong> 2003 <strong>de</strong>l Consell <strong>de</strong> Seguretat,<br />
a instància <strong>de</strong> l’ICTY, l’ICTR segueix una estratègia d’acabament <strong>de</strong> les<br />
tasques. La previsió era que s’acabessin els procediments d’investigació al<br />
final <strong>de</strong> l’any 2004, tots els processos <strong>de</strong> primera instància a finals <strong>de</strong> l’any<br />
2008, i totes les activitats el 2010. 81<br />
El juny <strong>de</strong>l 2000, el govern <strong>de</strong> Sierra Leone va <strong>de</strong>manar assistència a les<br />
Nacions Uni<strong>de</strong>s per a l’establiment d’un tribunal encarregat <strong>de</strong> jutjar les<br />
persones que, a partir <strong>de</strong>l 30 <strong>de</strong> novembre <strong>de</strong> 1996, havien pres part a les<br />
atrocitats comeses durant la guerra civil a Sierra Leone. Els estatuts <strong>de</strong>l<br />
Tribunal Especial per a Sierra Leone 82 han estat signa<strong>de</strong>s per les Nacions<br />
Uni<strong>de</strong>s i Sierra Leone el 16 <strong>de</strong> gener <strong>de</strong> 2002. Després d’incorporar els<br />
estatuts <strong>de</strong>l Tribunal Especial en la legislació interna <strong>de</strong> Sierra Leone per la<br />
llei anomenada Special Court Agreement (Ratification) Act (Sierra Leone) (llei<br />
que ratifica l’acord <strong>de</strong>l Tribunal Especial) el 7 <strong>de</strong> març <strong>de</strong> 2002, es va establir<br />
el Tribunal i avui dia és operatiu.<br />
El Tribunal Especial per a Sierra Leone difereix <strong>de</strong>ls tribunals penals internacionals<br />
esmentats més amunt, pel fet que té competències per jutjar crims tant<br />
en funció <strong>de</strong>l dret internacional com <strong>de</strong>l dret nacional. La seva jurisdicció és<br />
complementària <strong>de</strong> la <strong>de</strong> les jurisdiccions penals nacionals i la seva competència<br />
s’exerceix en els casos <strong>de</strong> violacions greus <strong>de</strong>l dret internacional humanitari,<br />
així com per a <strong>de</strong>terminats crims comesos respecte a la legislació nacional, que<br />
tenen a veure amb maltractaments <strong>de</strong> nenes i la <strong>de</strong>strucció gratuïta <strong>de</strong> béns.<br />
Ara bé, el tribunal només té dret <strong>de</strong> jutjar en el marc <strong>de</strong> la legislació nacional els<br />
crims comesos a partir <strong>de</strong>l 7 <strong>de</strong> juliol <strong>de</strong> 1999, <strong>de</strong> conformitat amb l’acord <strong>de</strong> pau<br />
<strong>de</strong> Lomé, que garantia l’amnistia a tots els combatents, llevat <strong>de</strong> casos <strong>de</strong> greus<br />
violacions <strong>de</strong>l dret humanitari. Totes les persones que es manifestin davant el<br />
Tribunal assumiran la responsabilitat individual <strong>de</strong>ls seus actes. El tribunal es-<br />
81 En una carta amb data 14 <strong>de</strong> maig <strong>de</strong> 2009, el presi<strong>de</strong>nt <strong>de</strong> l’iCtY va manifestar al Consell <strong>de</strong> Seguretat que,<br />
tenint en compte les feines pen<strong>de</strong>nts, el tribunal no tenia cap possibilitat d’acabar els treballs, Vegeu el document<br />
<strong>de</strong> les Nacions Uni<strong>de</strong>s s/2009/247 <strong>de</strong> 14 <strong>de</strong> maig <strong>de</strong> 2009 disponible a [versió en anglès]: http://69.94.11.53/<br />
ENGLiSH/completionstrat/s-2009-247e.pdf.<br />
82 Resolució 1350 <strong>de</strong>l Consell <strong>de</strong> Seguretat, agost <strong>de</strong>l 2000.<br />
92