Drets humans - preguntes i respostes - Centre UNESCO de Catalunya
Drets humans - preguntes i respostes - Centre UNESCO de Catalunya
Drets humans - preguntes i respostes - Centre UNESCO de Catalunya
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
MAtERiALS, 7 — Dr e t s h u m a n s: p r e g u n t e s i r e s p o s t e s<br />
«les persones presumiblement responsables <strong>de</strong> les violacions greus <strong>de</strong>l dret<br />
humanitari internacional comeses en el territori <strong>de</strong> l’antiga Iugoslàvia <strong>de</strong>s <strong>de</strong>l<br />
1991». De conformitat amb aquest estatus, aquest Tribunal Penal Internacional<br />
per a l’antiga Iugoslàvia (conegut per la sigla anglesa ICTY) va ser habilitat<br />
per perseguir les persones presumiblement responsables d’infraccions greus a<br />
les convencions <strong>de</strong> Ginebra <strong>de</strong>l 1949 (article 2); <strong>de</strong> violacions <strong>de</strong> les lleis i els<br />
costums <strong>de</strong> la guerra (article 3); d’actes <strong>de</strong> genocidi (article 4), com ara els que<br />
són <strong>de</strong>finits per la Convenció per a la Prevenció i Sanció <strong>de</strong>l Delicte <strong>de</strong> Genocidi<br />
(vegeu la pregunta 25); i <strong>de</strong> crims contra la humanitat (que es componen d’una<br />
llista d’actes in<strong>humans</strong>: l’assassinat, l’extermini, la reducció a l’esclavitud, la<br />
<strong>de</strong>portació, l’empresonament, la tortura, la violació, la persecució <strong>de</strong> qualsevol<br />
grup inspirada en motius d’ordre polític, racial o religiós), quan aquests actes han<br />
estat duts a terme durant un conflicte armat internacional i nacional en contra<br />
<strong>de</strong> la població civil (article 5). L’ICTY, que té la seu a l’Haia (Països Baixos) té per<br />
funció perseguir i sancionar les persones responsables d’aquestes violacions.<br />
L’ICTY es compon d’11 jutges in<strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nts i d’un procurador in<strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nt<br />
encarregat <strong>de</strong> les investigacions i persecucions. Només el procurador té<br />
la capacitat <strong>de</strong> donar continuïtat als processos. En la conducció <strong>de</strong> les<br />
investigacionss, el procurador pot interrogar els sospitosos, les víctimes i<br />
els testimonis, reunir elements <strong>de</strong> prova i procedir a investigacions sobre el<br />
terreny. Pot buscar i rebre informacions <strong>de</strong> qualsevol font. A tots els estats<br />
membres <strong>de</strong> l’Organització <strong>de</strong> les Nacions Uni<strong>de</strong>s se’ls <strong>de</strong>mana que cooperin<br />
plenament amb l’ICTY, tant per a la preparació <strong>de</strong>ls dossiers, com ara la<br />
comunicació d’informació i el restabliment <strong>de</strong>ls acusats, com per a l’execució<br />
<strong>de</strong> les <strong>de</strong>cisions. Qualsevol acusat es beneficia <strong>de</strong> les garanties d’un procés<br />
just. La sanció prevista per a qualsevol persona que el Tribunal Internacional<br />
reconegui com a culpable <strong>de</strong> greus violacions <strong>de</strong>l dret humanitari internacional<br />
és l’empresonament. La sentència pot ser executada sobre el territori d’un<br />
Estat que hi hagi consentit. Els estatuts <strong>de</strong> l’ICTY no preveuen la pena <strong>de</strong> mort.<br />
La sentència dictada és susceptible d’apel·lació. L’ICTY cada any ha d’aportar<br />
un informe sobre les seves activitats al Consell <strong>de</strong> Seguretat i a l’Assemblea<br />
General. 80<br />
L’ICTY és una instància ad hoc; és a dir que no és un òrgan permanent i la seva<br />
missió està abocada a tenir una fi. L’estratègia <strong>de</strong> tancament <strong>de</strong> les tasques<br />
<strong>de</strong>l tribunal preveien l’acabament <strong>de</strong> tots els processos <strong>de</strong> primera instància<br />
per al 2010 i el <strong>de</strong>ls procediments d’apel·lació per al final <strong>de</strong>l 2011. El tribunal<br />
treballa en col·laboració amb les autoritats judicials i els tribunals <strong>de</strong>ls estats<br />
<strong>de</strong> l’antiga Iugoslàvia per tal <strong>de</strong> concedir més po<strong>de</strong>r al po<strong>de</strong>r judicial local.<br />
El Consell <strong>de</strong> Seguretat, «greument alarmat per les informacions segons les<br />
quals actes <strong>de</strong> genocidi i altres violacions flagrants, generalitza<strong>de</strong>s i sistemàtiques<br />
<strong>de</strong>l dret internacional humanitari han estat comeses a Rwanda», va<br />
80 El títol complet és: tribunal internacional per a l’Enjudiciament <strong>de</strong>ls Presumptes Responsables <strong>de</strong> les Violacions<br />
Greus <strong>de</strong>l Dret Humanitari internacional.<br />
91