Drets humans - preguntes i respostes - Centre UNESCO de Catalunya
Drets humans - preguntes i respostes - Centre UNESCO de Catalunya
Drets humans - preguntes i respostes - Centre UNESCO de Catalunya
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
MAtERiALS, 7 — Dr e t s h u m a n s: p r e g u n t e s i r e s p o s t e s<br />
a reservar un tracte just i uns drets iguals a les persones <strong>de</strong>splaça<strong>de</strong>s; reduir<br />
el nombre <strong>de</strong> situacions que condueixen al <strong>de</strong>splaçament intern, i assegurar<br />
un retorn a les persones <strong>de</strong>splaça<strong>de</strong>s en condicions <strong>de</strong> seguretat i <strong>de</strong> dignitat<br />
així com la seva reinstal·lació i reintegració. El representant especial també va<br />
cridar l’atenció sobre la situació crítica <strong>de</strong> les persones <strong>de</strong>splaça<strong>de</strong>s a les zones<br />
no controla<strong>de</strong>s pel govern, en què aquestes persones són víctimes d’accions<br />
dutes a terme per actors in<strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nts <strong>de</strong> l’Estat i a les quals no po<strong>de</strong>n accedir<br />
els serveis humanitaris. Aquests principis representen la primera sèrie <strong>de</strong><br />
normes que analitzen allò que hauria <strong>de</strong> ser la protecció atorgada a les persones<br />
<strong>de</strong>splaça<strong>de</strong>s dins <strong>de</strong>l seu propi país. Sense estar-hi formalment lligats, els<br />
governs i els òrgans <strong>de</strong> les Nacions Uni<strong>de</strong>s estan convidats a reforçar-ne<br />
l’aplicació. El mandat <strong>de</strong>l representant va ser renovat el 2007 pel Consell <strong>de</strong>ls<br />
<strong>Drets</strong> Humans per a un perío<strong>de</strong> <strong>de</strong> tres anys.<br />
59. hi ha una reglamentació internacional per al tractament<br />
<strong>de</strong> les persones priva<strong>de</strong>s <strong>de</strong> llibertat?<br />
L’any 1955, el primer Congrés <strong>de</strong> les Nacions Uni<strong>de</strong>s par a la Prevenció <strong>de</strong>l<br />
Crim i el Tracte <strong>de</strong>ls <strong>de</strong>linqüents va adoptar un conjunt <strong>de</strong> normes mínimes<br />
sobre el tractament <strong>de</strong>ls <strong>de</strong>tinguts. Aquestes regles van ser aprova<strong>de</strong>s i<br />
esmena<strong>de</strong>s <strong>de</strong>sprés pel Consell Econòmic i Social, el 1957 i el 1977. No<br />
tenen per objectiu <strong>de</strong>scriure en <strong>de</strong>tall un sistema penitenciari mo<strong>de</strong>l i només<br />
apunten a establir els principis i les regles relatives al tractament <strong>de</strong>ls presos.<br />
El 1979, l’Assemblea Nacional <strong>de</strong> les Nacions Uni<strong>de</strong>s va adoptar un codi<br />
<strong>de</strong> conducta per als encarregats d’aplicar les lleis, i, el 1988, un conjunt <strong>de</strong><br />
principis per protegir les persones sotmeses a qualsevol tipus <strong>de</strong> <strong>de</strong>tenció o<br />
empresonament. El 1990, va adoptar la resolució 45/111, d’onze punts, que<br />
anuncia els principis fonamentals relatius al tracte <strong>de</strong>ls <strong>de</strong>tinguts, per tal <strong>de</strong><br />
promoure la plena aplicació <strong>de</strong>ls seus drets . Així, tots els presoners s’han <strong>de</strong><br />
beneficiar <strong>de</strong>ls drets <strong>humans</strong> anunciats a la Declaració Universal <strong>de</strong>ls <strong>Drets</strong><br />
Humans i els pactes internacionals que l’acompanyen, llevat en allò que fa<br />
referència a les limitacions obligatòries lliga<strong>de</strong>s al fet <strong>de</strong> l’empresonament.<br />
En especial, els <strong>de</strong>tinguts tenen el dret <strong>de</strong> participar en activitats culturals,<br />
beneficiar-se d’un ensenyament i tenir accés als serveis <strong>de</strong> salut, sense cap<br />
discriminació per raó <strong>de</strong>l seu estatus jurídic.<br />
L’Assemblea General també va adoptar unes normes per a la protecció <strong>de</strong>ls<br />
menors privats <strong>de</strong> llibertat (resolució 45/11 <strong>de</strong>l 14 <strong>de</strong> <strong>de</strong>sembre <strong>de</strong> 1990) i per<br />
a la protecció <strong>de</strong> les persones que pateixen malalties mentals (resolució 46/111<br />
<strong>de</strong> 17 <strong>de</strong> <strong>de</strong>sembre <strong>de</strong> 1991).<br />
Tots aquests instruments constitueixen unes guies importants per als estats<br />
pel que fa al tractament <strong>de</strong> les persones priva<strong>de</strong>s <strong>de</strong> llibertat, encara que cap<br />
d’ells no és jurídicament vinculant.<br />
76