Drets humans - preguntes i respostes - Centre UNESCO de Catalunya
Drets humans - preguntes i respostes - Centre UNESCO de Catalunya
Drets humans - preguntes i respostes - Centre UNESCO de Catalunya
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
MAtERiALS, 7 — Dr e t s h u m a n s: p r e g u n t e s i r e s p o s t e s<br />
fonamentals d’algunes constitucions nacionals. Des d’aleshores, una relació<br />
gairebé contractual s’ha establert entre l’Estat i l’individu, segons la qual el<br />
po<strong>de</strong>r <strong>de</strong>l primer resulta <strong>de</strong>l lliure consentiment <strong>de</strong>l segon. La Declaració <strong>de</strong>ls<br />
<strong>Drets</strong> <strong>de</strong> l’Home i <strong>de</strong>l Ciutadà <strong>de</strong> la França <strong>de</strong> 1789 i l’American Bill of Rights<br />
<strong>de</strong>l 1791 es basen en aquestes premisses. En el curs <strong>de</strong>l segle xix, aquest<br />
principi ha estat adoptat per un nombre <strong>de</strong>terminat d’estats in<strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nts, i<br />
els drets econòmics i socials també han començat a ser reconeguts. Ara bé, tot<br />
i haver estat reconeguts per les constitucions nacionals, els drets <strong>humans</strong> <strong>de</strong><br />
vega<strong>de</strong>s estaven limitats o reduïts a fum per les disposicions legislatives o els<br />
procediments arbitraris i –el que potser no era el cas general– per mecanismes<br />
socials tradicionals. És més, fins i tot encara que estaven reafirmats per les<br />
lleis, els drets <strong>humans</strong> sovint eren violats pels mateixos estats.<br />
4. Quines han estat les primeres mesures que s’han pres<br />
per tal d’internacionalitzar la protecció <strong>de</strong>ls drets<br />
<strong>humans</strong>?<br />
Els primers tractats internacionals que parlaven <strong>de</strong> qüestions <strong>de</strong> drets <strong>humans</strong><br />
preveien la llibertat <strong>de</strong> religió (per exemple, els tractats <strong>de</strong> Westfàlia <strong>de</strong> 1648) i<br />
l’abolició <strong>de</strong> l’esclavitud. El Congrés <strong>de</strong> Viena ja va con<strong>de</strong>mnar l’esclavitud l’any<br />
el 1815, i un cert nombre <strong>de</strong> tractats internacionals referents a l’abolició <strong>de</strong><br />
l’esclavitud van ser signats durant la segona meitat <strong>de</strong>l segle xix (per exemple,<br />
el Tractat <strong>de</strong> Washington <strong>de</strong> 1862, els documents i les conferències <strong>de</strong><br />
Brussel·les <strong>de</strong> 1867 i 1890 i <strong>de</strong> Berlín <strong>de</strong> 1885). Un altre àmbit <strong>de</strong> la cooperació<br />
internacional: l’elaboració <strong>de</strong>l dret <strong>de</strong> la guerra (per exemple, la Declaració <strong>de</strong><br />
París <strong>de</strong> 1856, la primera i la segona Convencions <strong>de</strong> Ginebra <strong>de</strong> 1864 i 1906, i<br />
les Convencions <strong>de</strong> l’Haia <strong>de</strong> 1899 i 1907). La creació <strong>de</strong>l Comitè Internacional<br />
<strong>de</strong> la Creu Roja (CICR), el 1864, també va representar un progrés important. 2<br />
Ara bé, <strong>de</strong>sprés <strong>de</strong> la Primera Guerra Mundial, va guanyar terreny la i<strong>de</strong>a que<br />
els governs no podien assegurar tots sols la protecció <strong>de</strong>ls drets <strong>humans</strong> i que<br />
calia establir garanties internacionals. El cert és que entre els objectius <strong>de</strong> la<br />
Societat <strong>de</strong> Nacions, la primera organització intergovernamental universal<br />
creada <strong>de</strong>sprés <strong>de</strong> la Primera Guerra Mundial, no s’esmenten els drets <strong>humans</strong>.<br />
Tot i això, la Societat <strong>de</strong> Nacions els va intentar protegir, a través d’iniciatives<br />
internacionals; la seva missió tanmateix era, principalment, crear algunes<br />
condicions per protegir les minories en un nombre reduït <strong>de</strong> països.<br />
Les normes que <strong>de</strong>terminaven les condicions <strong>de</strong> feina <strong>de</strong>ls obrers <strong>de</strong> la indústria,<br />
establertes a començament <strong>de</strong>l segle xx, van ser l’objectiu <strong>de</strong> nombrosos<br />
acords internacionals elaborats per l’Organització Internacional <strong>de</strong>l Treball<br />
(OIT), creada el 1919. La Convenció sobre l’Esclavitud, signada a Ginebra el<br />
25 <strong>de</strong> setembre <strong>de</strong> 1926, va ser la culminació <strong>de</strong> llargs esforços que apuntaven<br />
2 Henri Dunant (1828-1910, Suïssa), fundador <strong>de</strong> la Creu Roja, va ser juntament amb Frédéric Passy (França) el<br />
primer guardonat amb el Premi Nobel <strong>de</strong> la Pau el 1901.<br />
17