Drets humans - preguntes i respostes - Centre UNESCO de Catalunya
Drets humans - preguntes i respostes - Centre UNESCO de Catalunya
Drets humans - preguntes i respostes - Centre UNESCO de Catalunya
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
MAtERiALS, 7 — Dr e t s h u m a n s: p r e g u n t e s i r e s p o s t e s<br />
Quina protecció hi ha per a les persones <strong>de</strong>sproveï<strong>de</strong>s <strong>de</strong> la<br />
seva nacionalitat?<br />
La qüestió <strong>de</strong> la nacionalitat i les seves implicacions és molt sovint l’objecte<br />
<strong>de</strong> controvèrsies i conflictes polítics. Darrerament, l’etnonacionalisme ha<br />
estat, més d’una vegada, a l’origen <strong>de</strong> conflictes violents. L’aparició <strong>de</strong> nous<br />
estats, <strong>de</strong> vega<strong>de</strong>s, ha anat acompanyada <strong>de</strong> la persecució i l’expulsió <strong>de</strong> les<br />
poblacions, i la multiplicació <strong>de</strong>ls casos d’apatrídia. Les minories, que formen<br />
avui una proporció important <strong>de</strong> la població refugiada, es veuen especialment<br />
afecta<strong>de</strong>s per aquesta situació.<br />
La Convenció sobre la Reducció <strong>de</strong>ls Casos d’Apàtri<strong>de</strong>s (1961) 148 es proposa<br />
obligar els estats a assegurar una nacionalitat a qualsevol persona que hagi<br />
nascut al territori, la qual en cas contrari seria apàtrida, i a evitar que un Estat<br />
retiri la nacionalitat d’una persona en els casos en què això la convertiria en<br />
apàtrida. Una persona no pot, en cap cas, estar privada <strong>de</strong> la seva nacionalitat<br />
per motius racials, ètnics, religiosos o polítics.<br />
article 16<br />
1. els homes i les dones, a partir <strong>de</strong> l’edat núbil, tenen dret, sense<br />
cap restricció per motius <strong>de</strong> raça, nacionalitat o religió, a casarse<br />
i a fundar una família. Gaudiran <strong>de</strong> drets iguals pel que fa al<br />
casament, durant el matrimoni i en la seva dissolució.<br />
2. només es realitzarà el casament amb el lliure i ple consentiment<br />
<strong>de</strong>ls futurs esposos.<br />
3. La família és l’element natural i fonamental <strong>de</strong> la societat i té<br />
dret a la protecció <strong>de</strong> la societat i <strong>de</strong> l’estat.<br />
Les actituds pel que fa al casament són diferents, i el dret <strong>de</strong> la família sovint<br />
s’ha basat en uns mo<strong>de</strong>ls religiosos, culturals i socials <strong>de</strong>terminats. La noció<br />
<strong>de</strong> «lliure i ple consentiment» suscita problemes particulars en <strong>de</strong>termina<strong>de</strong>s<br />
cultures i s’han <strong>de</strong>finit més específicament regles aplicables a aquest efecte a<br />
la Convenció <strong>de</strong> les Nacions Uni<strong>de</strong>s sobre el Consentiment per al Matrimoni,<br />
l’Edat Mínima per Contraure Matrimoni i Registre <strong>de</strong>ls Matrimonis (1962) 149<br />
i a la Recomanació sobre el mateix tema adoptada per l’Assemblea General <strong>de</strong><br />
les Nacions Uni<strong>de</strong>s el 1965.<br />
148 La Convenció sobre la Reducció <strong>de</strong>ls Casos d’Apatrídia va entrar en vigor el 1975. El 31 <strong>de</strong> maig <strong>de</strong> 2009,<br />
havia estat ratificada per 36 estats. (Per a la llista d’aquests Estats, fins a 31 <strong>de</strong> maig <strong>de</strong> 2009, vegeu: instruments<br />
internacionals relatius als drets <strong>humans</strong>, www.unesco.org/human_rights/ o www.unhchr.ch.)<br />
149 La Convenció sobre el Consentiment per al Matrimoni, l’Edat Mínima per Contraure Matrimoni i Registre <strong>de</strong>ls<br />
Matrimonis va entrar en vigor el 1964. El 31 <strong>de</strong> maig <strong>de</strong> 2009, havia estat ratificada per 54 estats. (Per a la llista<br />
d’aquests estats, fins a 31 <strong>de</strong> maig <strong>de</strong> 2009, vegeu: instruments internacionals relatius als drets <strong>humans</strong>, www.<br />
unesco.org/human_rights/ o www.unhchr.ch.)<br />
177