Drets humans - preguntes i respostes - Centre UNESCO de Catalunya
Drets humans - preguntes i respostes - Centre UNESCO de Catalunya
Drets humans - preguntes i respostes - Centre UNESCO de Catalunya
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
MAtERiALS, 7 — Dr e t s h u m a n s: p r e g u n t e s i r e s p o s t e s<br />
criminació, <strong>de</strong> la violència i l’explotació. Grups polítics d’extrema dreta, que<br />
ressorgeixen, es converteixen en els estendards d’un racisme militant i d’un<br />
nacionalisme exacerbat.<br />
En els països <strong>de</strong> les antigues colònies, hi han arrelat nombroses pràctiques<br />
discriminatòries hereta<strong>de</strong>s <strong>de</strong>l passat, les quals contribueixen a perpetuar els<br />
mals costums i les estructures polítiques, econòmiques i socials dominants.<br />
Fins i tot antigues víctimes <strong>de</strong> pràctiques racials permeten que les doctrines<br />
racistes esborrin els esforços <strong>de</strong>splegats en temps passats per guanyar la<br />
llibertat.<br />
Sud-àfrica representa un exemple excepcional <strong>de</strong> <strong>de</strong>smantellament d’un sistema<br />
legal <strong>de</strong> discriminació racial i <strong>de</strong> traspàs <strong>de</strong> po<strong>de</strong>r polític sense vessament<br />
<strong>de</strong> sang. El règim <strong>de</strong> l’apartheid, una forma especial <strong>de</strong> racisme i <strong>de</strong> discriminació<br />
racial en què la separació <strong>de</strong> races s’havia institucionalitzat, va governar<br />
Sud-àfrica durant gairebé cinquanta anys. El primer pas cap a una societat<br />
<strong>de</strong>mocràtica es va produir el febrer <strong>de</strong> 1990, quan el presi<strong>de</strong>nt De Klerk va<br />
anunciar la legalització <strong>de</strong>ls partits polítics prohibits fins aleshores; un anunci<br />
que va donar pas a l’alliberament <strong>de</strong> Nelson Man<strong>de</strong>la poc temps <strong>de</strong>sprés, el<br />
qual havia passat 27 anys a la presó, i a l’abolició <strong>de</strong> la legislació que imposava<br />
l’apartheid. El 1991, un fòrum que representava 18 organitzacions polítiques<br />
–en especial el govern sud-africà <strong>de</strong>l moment– va ser l’encarregat <strong>de</strong> dissenyar<br />
els plans <strong>de</strong> la futura Sud-àfrica sense apartheid. L’any següent, a resultes d’un<br />
referèndum en què només hi participaven els blancs, es va proclamar l’abolició<br />
<strong>de</strong> l’apartheid i l’obertura a la participació política en el procés <strong>de</strong>mocràtic <strong>de</strong><br />
tots els sud-africans. L’abril <strong>de</strong>l 1994, es van celebrar unes eleccions per sufragi<br />
universal i multipartidistes, que van donar lloc a l’establiment, durant cinc<br />
anys, d’un govern temporal d’unitat nacional presidit per Nelson Man<strong>de</strong>la,<br />
que va abandonar les seves funcions el 1998. Cal assenyalar que les organitzacions<br />
internacionals, i més especialment les <strong>de</strong> l’Organització <strong>de</strong> les Nacions<br />
Uni<strong>de</strong>s, van jugar un paper <strong>de</strong>stacat en l’abolició <strong>de</strong> l’apartheid.<br />
El 2001 va ser proclamat Any Internacional <strong>de</strong> la Mobilització contra el Racisme,<br />
la Discriminació Racial, la Xenofòbia i altres Formes Connexes d’Intolerància.<br />
La Declaració <strong>de</strong> Durban i el programa d’acció van ser adoptats al<br />
llarg <strong>de</strong> la Conferència Mundial contra el Racisme, la Discriminació Racial, la<br />
Xenofòbia i les Formes Connexes d’Intolerància (Durban, <strong>de</strong>l 31 d’agost al 7<br />
<strong>de</strong> setembre <strong>de</strong> 2001) per tal <strong>de</strong> guiar la lluita contra la discriminació i promoure<br />
la tolerància. La conferència d’examen <strong>de</strong> Durban <strong>de</strong> l’abril <strong>de</strong>l 2009<br />
apel·la a l’aplicació <strong>de</strong> la Declaració <strong>de</strong> Durban i <strong>de</strong>l programa d’acció (vegeu la<br />
pregunta 35).<br />
161