Drets humans - preguntes i respostes - Centre UNESCO de Catalunya
Drets humans - preguntes i respostes - Centre UNESCO de Catalunya
Drets humans - preguntes i respostes - Centre UNESCO de Catalunya
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
MAtERiALS, 7 — Dr e t s h u m a n s: p r e g u n t e s i r e s p o s t e s<br />
<strong>humans</strong>. Va insistir en el fet que els <strong>de</strong>fensors <strong>de</strong>ls drets <strong>humans</strong> són «socis<br />
fonamentals en l’establiment <strong>de</strong>ls principis <strong>de</strong>ls drets <strong>humans</strong> universals».<br />
El 2004 va <strong>de</strong>signar un agent d’enllaç amb les ONG per tal <strong>de</strong> facilitar-los la<br />
col·laboració amb l’Alt Comissariat. El 2008, va publicar un manual per als<br />
actors <strong>de</strong> la societat civil amb l’objectiu <strong>de</strong> promoure la cooperació entre les<br />
Nacions Uni<strong>de</strong>s, les ONG i la societat civil.<br />
106. Quin paper fan les institucions nacionals <strong>de</strong> <strong>de</strong>fensa <strong>de</strong>ls<br />
drets <strong>humans</strong> a l’hora <strong>de</strong> promocionar-los?<br />
La creació d’institucions nacionals <strong>de</strong> <strong>de</strong>fensa <strong>de</strong>ls drets <strong>humans</strong> és objecte<br />
d’una prioritat creixent, atesa la importància <strong>de</strong> la seva contribució en<br />
l’establiment efectiu <strong>de</strong> les normes internacionals <strong>de</strong>ls drets <strong>humans</strong>. El<br />
significat <strong>de</strong>l seu paper i el seu caràcter constructiu en la promoció i la protecció<br />
<strong>de</strong>ls drets <strong>humans</strong> van ser reafirma<strong>de</strong>s a la <strong>de</strong>claració i el programa d’acció <strong>de</strong><br />
Viena, adoptats per la Conferència Mundial <strong>de</strong> <strong>Drets</strong> Humans el 1993.<br />
Un observatori internacional, que va tenir lloc a París l’octubre <strong>de</strong>l 1991,<br />
va tirar endavant una sèrie <strong>de</strong> recomanacions, comunament anomena<strong>de</strong>s<br />
Principis <strong>de</strong> París, sobre el paper, la composició, l’estatut i les funcions <strong>de</strong> les<br />
institucions nacionals <strong>de</strong> <strong>de</strong>fensa <strong>de</strong>ls drets <strong>humans</strong>. Aquests Principis <strong>de</strong><br />
París, aprovats posteriorment per l’Assemblea General <strong>de</strong> les Nacions Uni<strong>de</strong>s<br />
(annex a la resolució 48/134 <strong>de</strong> 20 <strong>de</strong> <strong>de</strong>sembre <strong>de</strong> 1993), han es<strong>de</strong>vingut<br />
el text <strong>de</strong> referència per a l’establiment i el funcionament <strong>de</strong> les institucions<br />
nacionals <strong>de</strong> <strong>de</strong>fensa <strong>de</strong>ls drets <strong>humans</strong>.<br />
En virtut d’aquests principis, la missió d’una institució nacional d’aquesta mena,<br />
tant si es <strong>de</strong>sprèn <strong>de</strong> la Constitució com d’un text legislatiu, ha <strong>de</strong> ser tan ample<br />
com sigui possible i incloure les responsabilitats següents: sotmetre als governs,<br />
parlaments i qualsevol altra autoritat competent, sobre una base consultiva,<br />
opinions, recomanacions, proposicions i informes; afavorir i assegurar la<br />
coherència <strong>de</strong> la legislació, els reglaments i costums nacionals amb la legislació<br />
internacional en matèria <strong>de</strong> drets <strong>humans</strong>; participar a l’establiment d’informes<br />
presentats per l’Estat als òrgans <strong>de</strong> les Nacions Uni<strong>de</strong>s; difondre la informació<br />
relativa als drets <strong>humans</strong>, i contribuir a l’educació <strong>de</strong>ls drets <strong>humans</strong>, entre<br />
d’altres. Una institució com aquesta igualment pot estar autoritzada a rebre i<br />
examinar <strong>de</strong>núncies i reivindicacions que afecten a situacions individuals. Cal<br />
concedir una atenció molt particular al pluralisme i a la in<strong>de</strong>pendència d’aquestes<br />
institucions nacionals, ja que aquestes dues qüestions estan inextricablement<br />
relaciona<strong>de</strong>s amb les tries que fan els seus membres, la durada <strong>de</strong> la seva missió<br />
i el seu sistema <strong>de</strong> funcionament, en especial amb els po<strong>de</strong>rs que se’ls atorguen<br />
a<strong>de</strong>quats per fer les investigacions, així com amb la seva infraestructura i els<br />
recursos que es posen a la seva disposició.<br />
La majoria <strong>de</strong> les institucions nacionals existents en aquesta esfera es po<strong>de</strong>n<br />
classificar en dues grans categories: «les comissions <strong>de</strong> drets <strong>humans</strong>» i «els<br />
134