Drets humans - preguntes i respostes - Centre UNESCO de Catalunya
Drets humans - preguntes i respostes - Centre UNESCO de Catalunya
Drets humans - preguntes i respostes - Centre UNESCO de Catalunya
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
MAtERiALS, 7 — Dr e t s h u m a n s: p r e g u n t e s i r e s p o s t e s<br />
creat un <strong>de</strong>partament per als <strong>de</strong>fensors <strong>de</strong>ls drets <strong>humans</strong> a la seu <strong>de</strong> la<br />
Comissió. El 2007, es van establir els informadors següents: drets <strong>de</strong>ls pobles<br />
autòctons, drets <strong>de</strong> la dona, drets <strong>de</strong> l’infant, drets <strong>de</strong> les persones priva<strong>de</strong>s<br />
<strong>de</strong> les seves llibertats a les Amèriques, drets <strong>de</strong>ls <strong>de</strong>scen<strong>de</strong>nts africans i<br />
discriminació racial i els drets <strong>de</strong>ls treballadors immigrats i <strong>de</strong> les seves<br />
famílies. Si un Estat no se sotmet a la seva <strong>de</strong>cisió, la Comissió transmet el<br />
dossier al Tribunal Interamericà <strong>de</strong> <strong>Drets</strong> Humans, llevat que la majoria <strong>de</strong>ls<br />
membres <strong>de</strong> la Comissió voti en contra d’aquest procediment. En aquest cas,<br />
la Comissió representa els <strong>de</strong>nunciadors. Gràcies a la presentació regular, als<br />
òrgans polítics <strong>de</strong> l’OEA, d’informes <strong>de</strong> violacions <strong>de</strong>ls drets <strong>humans</strong> comeses<br />
principalment pels governants no <strong>de</strong>mocràtics, la Comissió té un paper<br />
essencial en la con<strong>de</strong>mna d’aquestes pràctiques quan en són responsables els<br />
estats membres. El 2007, la Comissió va rebre 1.456 <strong>de</strong>núncies <strong>de</strong> violació<br />
<strong>de</strong>ls drets establerts per la Convenció i ha transmès 11 dossiers al tribunal.<br />
101. Quin és el paper <strong>de</strong>l tribunal interamericà <strong>de</strong> <strong>Drets</strong><br />
<strong>humans</strong>?<br />
El Tribunal Interamericà <strong>de</strong> <strong>Drets</strong> Humans, que es compon <strong>de</strong> set membres,<br />
va ser creat <strong>de</strong>sprés que entrés en vigor la Convenció americana i té la seu a<br />
San José (Costa Rica). El 31 <strong>de</strong> maig <strong>de</strong>l 2009 hi havia 24 estats part <strong>de</strong> la<br />
Convenció, <strong>de</strong>ls quals 21 també havien reconegut la competència obligatòria<br />
<strong>de</strong>l Tribunal. 119<br />
En el curs <strong>de</strong>ls últims anys, la Comissió i el Tribunal han creat una jurisprudència<br />
important pel que fa a la incompatibilitat entre les lleis d’«amnistia»<br />
i les obligacions contretes pels estats part <strong>de</strong> la Convenció. Es tracta <strong>de</strong> lleis<br />
d’amnistia adopta<strong>de</strong>s en nombrosos països <strong>de</strong>l continent americà per impedir<br />
la persecució <strong>de</strong> membres <strong>de</strong> les forces <strong>de</strong> l’ordre i membres <strong>de</strong>ls governs per<br />
raó <strong>de</strong> les violacions <strong>de</strong>ls drets <strong>humans</strong> comeses sota dictadures militars. Les<br />
tàctiques adopta<strong>de</strong>s per nombroses forces <strong>de</strong> l’ordre contra els insurrectes durant<br />
els anys 1979 i 1980 van comportar la <strong>de</strong>saparició, la tortura i la <strong>de</strong>tenció<br />
arbitrària <strong>de</strong> milers <strong>de</strong> persones. Els tribunals <strong>de</strong> l’Argentina, per exemple,<br />
van citarla jurisprudència <strong>de</strong>l sistema interamericà per abolir les seves pròpies<br />
lleis d’amnistia.<br />
A més, la Comissió i el Tribunal van emetre dictamens importants pel que fa<br />
als punts següents: el dret <strong>de</strong>ls grups indígenes a la propietat col·lectiva <strong>de</strong>ls<br />
seus béns a Nicaragua; el dret a la vida <strong>de</strong>ls «infants <strong>de</strong>l carrer» a Guatemala;<br />
el dret <strong>de</strong>ls civils <strong>de</strong> no ser jutjats pels tribunals militars al Perú, i el dret <strong>de</strong><br />
les persones acusa<strong>de</strong>s d’actes <strong>de</strong> terrorisme a tenir un procés que els atorgui<br />
totes les garanties d’un judici ordinari. El tribunal també va formular el dret a<br />
les reparacions per a les víctimes <strong>de</strong> violacions <strong>de</strong>ls drets <strong>humans</strong>, la qual cosa<br />
119 Per a la llista d’aquests estats, fins a 31 <strong>de</strong> maig <strong>de</strong> 2009, vegeu: instruments internacionals relatius als drets<br />
<strong>humans</strong>, www.unesco.org/human_rights/ o bé www.unhchr.ch.<br />
128