Drets humans - preguntes i respostes - Centre UNESCO de Catalunya
Drets humans - preguntes i respostes - Centre UNESCO de Catalunya
Drets humans - preguntes i respostes - Centre UNESCO de Catalunya
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
MAtERiALS, 7 — Dr e t s h u m a n s: p r e g u n t e s i r e s p o s t e s<br />
S’han adoptat dos protocols addicionals a la Convenció Interamericana <strong>de</strong><br />
<strong>Drets</strong> Humans, un en l’àmbit <strong>de</strong>ls drets econòmics, socials i culturals, anomenat<br />
Protocol <strong>de</strong> San Salvador, i el segon sobre l’abolició <strong>de</strong> la pena <strong>de</strong> mort.<br />
Respectivament van entrar en vigor el 16 <strong>de</strong> novembre <strong>de</strong> 1999 i el 28 d’agost<br />
<strong>de</strong> 1991. La resta <strong>de</strong> tractats sobre els drets <strong>humans</strong> adoptats pels estats membres<br />
<strong>de</strong> l’OEA comprenen la Convenció Interamericana per Prevenir i Sancionar<br />
la Tortura, que va entrar en vigor el 28 <strong>de</strong> febrer <strong>de</strong> 1987; la Convenció<br />
Interamericana sobre la Desaparició Forçada <strong>de</strong> Persones, que va entrar en vigor<br />
el 28 <strong>de</strong> març <strong>de</strong> 1996; la Convenció Interamericana sobre l’Eliminació <strong>de</strong><br />
Totes les Formes <strong>de</strong> Discriminació pel que fa a les Persones amb Discapacitat,<br />
que va entrar en vigor el 14 <strong>de</strong> setembre <strong>de</strong> 2001, i la Convenció Interamericana<br />
per Prevenir, Sancionar i Eradicar la Violència contra la Dona, anomenada<br />
Convenció Belem do Para, perquè duu el nom <strong>de</strong> la ciutat brasilera en què es<br />
va adoptar la Convenció el 9 <strong>de</strong> juny <strong>de</strong> 1994. Aquests dos últims textos han<br />
estat els dos primers tractats internacionals sobre drets <strong>humans</strong> que parlen<br />
d’aquests temes.<br />
100. Quina és la missió <strong>de</strong> la Comissió interamericana <strong>de</strong><br />
<strong>Drets</strong> <strong>humans</strong>?<br />
La Comissió, creada per la Carta <strong>de</strong> l’OEA, es compon <strong>de</strong> set membres i està<br />
ubicada a la seu <strong>de</strong> l’OEA, a Washington. Acompleix dues funcions principals:<br />
1) examinar i jutjar les <strong>de</strong>núncies provinents <strong>de</strong>ls estats part <strong>de</strong> la Convenció<br />
Americana <strong>de</strong> <strong>Drets</strong> Humans tenint en compte les violacions d’aquests drets,<br />
així com les <strong>de</strong>núncies fetes pels estats membres que han ratificat la convenció<br />
interamericana, i d’acord amb la Declaració Americana <strong>de</strong>ls <strong>Drets</strong> i Deures <strong>de</strong><br />
l’Home; 2) investigar sobre el terreny, mitjançant l’enviament <strong>de</strong> missions als<br />
estats membres, cada vegada que ho consi<strong>de</strong>ri necessari i redactar els informes<br />
<strong>de</strong> les investigacions.<br />
Vista la commoció política viscuda a la regió, la natura <strong>de</strong> les <strong>de</strong>núncies<br />
presenta<strong>de</strong>s a la Comissió ten<strong>de</strong>ix més aviat a fer referència a mancances en els<br />
règims <strong>de</strong>ls estats membres i no tant a les <strong>de</strong>núncies flagrants i sistemàtiques<br />
que eren més freqüents en el passat. Les preocupacions actuals <strong>de</strong> la Comissió<br />
apunten, doncs, principalment a qüestions relatives al dret a un procés just,<br />
a l’accés als tribunals, a la llibertat d’expressió, així com a la impossibilitat<br />
d’investigar, jutjar i sancionar. Per això, amb la i<strong>de</strong>a <strong>de</strong> tractar les qüestions<br />
que, a ulls <strong>de</strong> la Comissió, mereixen una atenció especial, ha creat un nombre<br />
<strong>de</strong>terminat <strong>de</strong> llocs d’informadors, en especial un lloc a temps complet<br />
d’informador sobre la llibertat d’expressió. A més, alguns membres <strong>de</strong> la<br />
Comissió tracten amb l’oficina <strong>de</strong> l’informador d’altres qüestions importants,<br />
com ara els drets <strong>de</strong> les dones, <strong>de</strong>ls infants, <strong>de</strong> les poblacions autòctones,<br />
<strong>de</strong>ls treballadors migrants, <strong>de</strong> les persones <strong>de</strong>splaça<strong>de</strong>s i <strong>de</strong>ls presoners. Els<br />
informadors assisteixen a les conferències, duen a terme investigacions i<br />
presenten informes sobre el tema en qüestió a les reunions plenàries. S’ha<br />
127