Drets humans - preguntes i respostes - Centre UNESCO de Catalunya
Drets humans - preguntes i respostes - Centre UNESCO de Catalunya
Drets humans - preguntes i respostes - Centre UNESCO de Catalunya
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
MAtERiALS, 7 — Dr e t s h u m a n s: p r e g u n t e s i r e s p o s t e s<br />
principals adopta<strong>de</strong>s per a aquesta qüestió: la Convenció (núm. 87) sobre<br />
la Llibertat Sindical i la Protecció <strong>de</strong>l Dret Sindical (1948) i la Convenció<br />
(núm. 98) sobre l’Aplicació <strong>de</strong>ls Principis <strong>de</strong>l Dret d’Organització i Negociació<br />
Col·lectiva (1949). Es po<strong>de</strong>n posar <strong>de</strong>núncies contra qualsevol govern, tant<br />
si ha ratificat les convencions com si no ho ha fet. El Comitè tripartit <strong>de</strong>l<br />
Consell d’Administració sobre la llibertat sindical estudia les <strong>de</strong>núncies i les<br />
pot reenviar com a complement <strong>de</strong> la informació a la comissió d’investigació i<br />
<strong>de</strong> conciliació sobre la llibertat sindical. En la pràctica, el Comitè ha examinat<br />
per si mateix la gairebé totalitat <strong>de</strong> les <strong>de</strong>núncies rebu<strong>de</strong>s. Les recomanacions<br />
<strong>de</strong>l Comitè han inspirat diverses mesures, i sobretot l’abrogació o l’esmena <strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>termina<strong>de</strong>s lleis, la reintegració <strong>de</strong> treballadors acomiadats, alliberament <strong>de</strong><br />
sindicalistes empresonats. En alguns casos, con<strong>de</strong>mnes a mort <strong>de</strong> sindicalistes<br />
han estat commuta<strong>de</strong>s. Entre el 1952 i el 2008, més <strong>de</strong> 2.000 comunicacions<br />
van ser objecte d’un examen davant <strong>de</strong>l Comitè.<br />
82. Quines són les normes adopta<strong>de</strong>s per l’Oit referi<strong>de</strong>s a<br />
l’efecte <strong>de</strong> la globalització sobre la protecció <strong>de</strong>ls drets<br />
<strong>de</strong>ls treballadors?<br />
El juny <strong>de</strong>l 1998, l’OIT va adoptar la Declaració sobre els Principis i <strong>Drets</strong><br />
Fonamentals al Lloc <strong>de</strong> Treball i el seu seguiment. La Declaració constata nous<br />
problemes sorgits <strong>de</strong>l procés <strong>de</strong> globalització i la liberalització <strong>de</strong>l comerç pel<br />
que fa als drets <strong>de</strong>ls treballadors. L’abolició <strong>de</strong> les barreres duaneres comporta<br />
sovint una <strong>de</strong>gradació <strong>de</strong> les normes internes per part <strong>de</strong>ls po<strong>de</strong>rs públics,<br />
sota el pretext d’augmentar la competitivitat <strong>de</strong>ls negocis i les indústries<br />
internes. Això ha palesat la necessitat <strong>de</strong> reafirmar polítiques socials; en aquest<br />
sentit, la Declaració apunta a garantir que el progrés social va d’acord amb<br />
el <strong>de</strong>senvolupament econòmic. Per aquesta raó, reafirma el compromís <strong>de</strong> la<br />
comunitat internacional i <strong>de</strong> tots els estats membres <strong>de</strong> l’OIT «<strong>de</strong> respectar,<br />
promoure i dur a terme, <strong>de</strong> bona fe», quatre <strong>de</strong>ls vuit principis fonamentals<br />
reconeguts en les convencions <strong>de</strong> l’OIT. Es tracta: <strong>de</strong>l dret <strong>de</strong>ls treballadors i<br />
<strong>de</strong>ls empresaris a la llibertat d’associació i <strong>de</strong>l reconeixement efectiu <strong>de</strong>l dret <strong>de</strong><br />
negociació col·lectiva (convencions núm. 87 i 98); eliminació <strong>de</strong> tota forma <strong>de</strong><br />
treball forçat i obligatori (núm. 29 i 105); abolició <strong>de</strong>finitiva <strong>de</strong>l treball infantil<br />
(núm. 138 i 182) i l’eliminació <strong>de</strong> la discriminació en matèria d’ocupació i <strong>de</strong><br />
professió (núm. 100 i 111). La <strong>de</strong>claració prohibeix fer servir les normes <strong>de</strong>l<br />
treball amb fins comercials proteccionistes i afirma que l’avantatge comparatiu<br />
d’un país qualsevol en la producció <strong>de</strong> béns i serveis no podrà, <strong>de</strong> cap manera,<br />
ser qüestionat argüint la <strong>de</strong>claració i el seu seguiment.<br />
Els estats estan obligats a protegir aquests principis en la seva pròpia legislació i en<br />
la pràctica. Ara bé, la Declaració també obliga l’OIT a donar assistència als estats<br />
membres per tal que assoleixin els objectius i consagrin sense restricció els seus<br />
recursos constitucionals, operatius i pressupostaris per promoure les convencions<br />
fonamentals i crear un clima propici al <strong>de</strong>senvolupament econòmic i social.<br />
108