L'ansietat i l'estrés en els gats - Protectora de Mataro
L'ansietat i l'estrés en els gats - Protectora de Mataro
L'ansietat i l'estrés en els gats - Protectora de Mataro
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
L’ansietat i l’estrés<br />
<strong>en</strong> <strong>els</strong> <strong>gats</strong><br />
Uns animals molt s<strong>en</strong>sibles als canvis<br />
48<br />
Text: Leonor Vila, veterinària SPAM<br />
Els <strong>gats</strong> són animals extremadam<strong>en</strong>t<br />
s<strong>en</strong>sibles als<br />
canvis, però la manera <strong>de</strong><br />
manifestar l’ansietat, l’estrès<br />
o el seu malestar pot<br />
ser molt subtil, tant que<br />
moltes vega<strong>de</strong>s <strong>en</strong>s pot passar<br />
<strong>de</strong>sapercebut. Cal conèixer<br />
molt bé la conducta<br />
felina per saber quines situacions<br />
<strong>els</strong> pod<strong>en</strong> estressar.<br />
El gat és un animal bàsicam<strong>en</strong>t<br />
asocial, és un caçador solitari, no<br />
cooperatiu, té un territori propi i<br />
exclusiu. De fet, quan és un ca<strong>de</strong>ll<br />
fa un fort vincle amb la mare<br />
i <strong>els</strong> germans però a mesura que<br />
es fa adult adopta la conducta in<strong>de</strong>p<strong>en</strong>d<strong>en</strong>t<br />
i no cooperativa fi ns<br />
que al 8-12 mesos, <strong>en</strong> què es produeix<br />
la crida <strong>de</strong> la dispersió i és<br />
quan, principalm<strong>en</strong>t <strong>els</strong> mascles,<br />
s’alluny<strong>en</strong> <strong>de</strong> la família per buscar<br />
el seu propi territori.<br />
Els <strong>gats</strong> que pateix<strong>en</strong> estrés, pod<strong>en</strong><br />
<strong>de</strong>ixar <strong>de</strong> netejar-se el pèl
L’ansietat i la por<br />
L’ansietat felina es consi<strong>de</strong>ra un<br />
augm<strong>en</strong>t <strong>de</strong> la probabilitat <strong>de</strong> <strong>de</strong>s<strong>en</strong>cad<strong>en</strong>ar<br />
reaccions semblants<br />
a la <strong>de</strong> la por <strong>en</strong> front qualsevol<br />
variació <strong>de</strong>l medi interior o exterior.<br />
Es pot dir que l’ansietat i l’estrès<br />
van íntimam<strong>en</strong>t relacionats<br />
a l’adaptació a qualsevol situació<br />
com per exemple:<br />
• una mudança<br />
• l’arribada d’una nova mascota<br />
• el naixem<strong>en</strong>t d’un bebè<br />
• les visites externes<br />
• l’absència d’algun membre <strong>de</strong> la<br />
família<br />
• una malaltia o procedim<strong>en</strong>t quirúrgic.<br />
L’abandonam<strong>en</strong>t, alt risc d’estrès<br />
L’<strong>en</strong>trada a la gatera d’una protectora,<br />
quan un gat és abandonat,<br />
provoca molt estrès. Hem <strong>de</strong><br />
p<strong>en</strong>sar que normalm<strong>en</strong>t ha viscut<br />
sempre a una casa amb una família<br />
i que, <strong>de</strong> sobte, el port<strong>en</strong> a<br />
un c<strong>en</strong>tre d’acollida. Els veterinaris<br />
<strong>de</strong> la SPAM el revisem, li fem<br />
analítiques, el vacunem, <strong>de</strong>sparasitem<br />
i l’introduïm a la gatera amb<br />
150 <strong>gats</strong> més.<br />
Aquest gat passa molta por. Els<br />
primers dies no surt <strong>de</strong>l primer<br />
racó on s’ha s<strong>en</strong>tit protegit, no<br />
m<strong>en</strong>ja i té una conducta agressiva.<br />
La paciència i l’afecte <strong>de</strong> les cuidadores<br />
són molt importants <strong>en</strong><br />
aquests mom<strong>en</strong>ts<br />
Ajudar el nostre gat<br />
El millor és <strong>de</strong>tectar la causa que<br />
està perjudicant al gat i canviar-la.<br />
Si això no és possible, po<strong>de</strong>m recórrer<br />
a les feromones, que sempre<br />
l’ajudaran a controlar aquest<br />
mal estar.<br />
El curiós <strong>de</strong>l cas és que <strong>els</strong> b<strong>en</strong>efi<br />
cis <strong>de</strong> la interacció <strong>en</strong>tre <strong>els</strong> humans<br />
i <strong>els</strong> <strong>gats</strong> produeix un alleugerim<strong>en</strong>t<br />
<strong>de</strong> l’estrès <strong>en</strong> la persona<br />
donant uns efectes cardiosaludables,<br />
és a dir, que t<strong>en</strong>ir un gat té<br />
un efecte protector sobre el sistema<br />
circulatori redueix el risc d’infart<br />
<strong>de</strong> miocardi.<br />
“Po<strong>de</strong>m reduir l’estrès<br />
<strong>de</strong>l gat amb l’ajut<br />
<strong>de</strong> feromones”<br />
Les manifestacions <strong>de</strong> l’ansietat<br />
pod<strong>en</strong> ser moltes i molt<br />
diverses:<br />
• Taquicàrdia i respiració<br />
ràpida.<br />
• En casos més crònics, pod<strong>en</strong><br />
aparèixer femtes toves<br />
o signes <strong>de</strong> colitis.<br />
• Midriasis ( pupil·les dilata<strong>de</strong>s)<br />
• Trastorns amb l’alim<strong>en</strong>tació:<br />
m<strong>en</strong>jar poc o compulsivam<strong>en</strong>t<br />
• Es <strong>de</strong>ix<strong>en</strong> <strong>de</strong> netejar o bé es<br />
llep<strong>en</strong> <strong>en</strong> excés, provocant<br />
alopècies o feri<strong>de</strong>s autotraumàtiques<br />
• La son també es pot alterar,<br />
amb estats <strong>de</strong> hipervigilància.<br />
• Trastorns <strong>en</strong> la micció:<br />
pod<strong>en</strong> orinar fora <strong>de</strong> lloc.<br />
• En casos més greus pot haver-hi<br />
agressivitat per por.<br />
49<br />
ELS EXPERTS