La notícia Projectes - Ajuntament de Barcelona
La notícia Projectes - Ajuntament de Barcelona
La notícia Projectes - Ajuntament de Barcelona
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
A R X I U<br />
MUNICIPAL<br />
DE<br />
BARCELONA<br />
<strong>La</strong> <strong>notícia</strong><br />
<strong>Projectes</strong><br />
Activitats<br />
Instruments<br />
<strong>de</strong> <strong>de</strong>scripció<br />
Tractament <strong>de</strong> fons<br />
Publicacions<br />
Agenda<br />
ArxiBar: Butlletí <strong>de</strong> l'Arxiu Municipal<br />
<strong>de</strong> <strong>Barcelona</strong><br />
Ciutat, 9. pral. 1a<br />
08002 <strong>Barcelona</strong><br />
Tel 93 402 76 02. Fax 93 402 76 38<br />
correu electrònic: arxcap@mail.bcn.es<br />
Aquest butlletí, i també els números anteriors<br />
<strong>de</strong> la sèrie, els po<strong>de</strong>u consultar a la<br />
web <strong>de</strong> l’Arxiu Municipal <strong>de</strong> <strong>Barcelona</strong>:<br />
http://www.bcn.es/arxiu<br />
Disseny: Palli: Disseny i Comunicació<br />
Impressió: Imatge i Producció Editorial<br />
El consell <strong>de</strong> redacció d’Arxibar<br />
està format per: Núria Burguillos,<br />
Núria Durany, Eloïsa Sendra, Jordi Serchs,<br />
<strong>La</strong>ura Ureña i Francesc Valls.<br />
Col·laboradors en l´edició d´aquest<br />
número: Pilar Álvarez, Gemma Bayó,<br />
Montserrat Beltran, Núria Bosom,<br />
Alícia Gómez, Imma Moratalla,<br />
Glòria Pedro, M. Glòria Porrini,<br />
Núria Postico, Amèlia Poves, i<br />
M. Dolors Ramon, Sebastià Riera,<br />
Manuel Rovira, Eloïsa Sendra,<br />
Xavier Tarraubella i Rafael Yanguas.<br />
Revisió <strong>de</strong>l text: Centre <strong>de</strong> Normalització<br />
Lingüística <strong>de</strong> <strong>Barcelona</strong>, Servei d’assessorament.<br />
D.L.B. 3692-1999<br />
ISSN 1575-1465<br />
arxi<br />
butlletí <strong>de</strong> l’arxiu municipal <strong>de</strong> <strong>Barcelona</strong><br />
<strong>La</strong> <strong>notícia</strong><br />
VII Congrés d’Història <strong>de</strong> <strong>Barcelona</strong><br />
Entre els dies 26 i 29 <strong>de</strong> novembre <strong>de</strong> 2001 es va celebrar a<br />
l’Arxiu Històric <strong>de</strong> la Ciutat el VII Congrés d’Història <strong>de</strong><br />
<strong>Barcelona</strong> <strong>de</strong>dicat al tema <strong>de</strong>l El segle <strong>de</strong> l’absolutisme, 1714-<br />
1808. El Congrés es va inaugurar amb una conferència <strong>de</strong> Josep<br />
Fontana (En els inicis <strong>de</strong> la Catalunya contemporània: l’economia<br />
<strong>de</strong> la segona meitat <strong>de</strong>l segle XVII). Les sessions <strong>de</strong> treball es van<br />
organitzar entorn <strong>de</strong> 5 ponències: una <strong>de</strong> caràcter introductori<br />
(<strong>Barcelona</strong> i l’absolutisme borbònic. Un balanç historiogràfic per<br />
Ramon Grau), tres d’exploració <strong>de</strong> la matèria històrica (L’austriacisme,<br />
una visió alternativa: <strong>de</strong>l projecte <strong>de</strong> 1705 a l’exili per<br />
Joaquim Albareda, <strong>La</strong> societat urbana i la interiorització <strong>de</strong> l’absolutisme<br />
per Pere Molas, i L’absolutisme i la dinàmica política local<br />
per Marina López) i una <strong>de</strong> caire instrumental (Fonts documentals<br />
i perspectives <strong>de</strong> recerca per Sebastià Riera). Foren presenta<strong>de</strong>s<br />
18 comunicacions articula<strong>de</strong>s amb els temes proposats a les<br />
ponències: la implantació <strong>de</strong>l règim <strong>de</strong> Nova Planta i la dinàmica<br />
posterior <strong>de</strong> les institucions locals (5 comunicacions); les expressions<br />
<strong>de</strong> la cultura autòctona en diàleg amb l’ambient creat per<br />
l’absolutisme (5); les realitats socials <strong>de</strong>l segle (4) i les fonts documentals<br />
genera<strong>de</strong>s per les institucions (4). Pel que fa a l’aspecte<br />
historiogràfic, el Congrés tingué com a referents principals dos<br />
historiadors prematurament <strong>de</strong>sapareguts: Ernest Lluch, estudiós<br />
<strong>de</strong>l pensament polític i econòmic català, i Manuel Arranz, analista<br />
<strong>de</strong> la societat urbana i <strong>de</strong> la seva economia real. En ocasió <strong>de</strong>l<br />
Congrés, es va editar la primera part <strong>de</strong> la tesi <strong>de</strong> Manuel Arranz<br />
titulada <strong>La</strong> menestralia <strong>de</strong> <strong>Barcelona</strong> al segle XVIII. A Lluch, que<br />
havia <strong>de</strong> ser un <strong>de</strong>ls ponents, li fou <strong>de</strong>dicada la primera sessió i<br />
fou recordat pels seus darrers treballs al voltant <strong>de</strong> l’austriacisme.<br />
En conjunt, el Congrés dibuixà unes línies interpretatives sobre la<br />
política <strong>de</strong>l segle borbònic a <strong>Barcelona</strong> gens limita<strong>de</strong>s al discurs<br />
retòric sobre l’omnipotència <strong>de</strong> la monarquia ni a la seva recepció<br />
acomplexada (formulació i evolució <strong>de</strong>l terme austriacisme,<br />
recepció <strong>de</strong> les institucions borbòniques, subsistència <strong>de</strong> les<br />
estructures socials i <strong>de</strong> les dinàmiques <strong>de</strong> participació anteriors a<br />
1714, i evolució <strong>de</strong> la realitat política barcelonina fins al 1808);<br />
indicà alguns camps <strong>de</strong> recerca local que caldria explorar més<br />
àmpliament, sobretot pel que fa a la institució municipal i a les<br />
organitzacions corporatives <strong>de</strong> menestrals, nobles i eclesiàstics; i<br />
posà en relleu l’abundor <strong>de</strong> fonts documentals disponibles per<br />
avançar en aquesta tasca. En aquest aspecte s’anuncià la propera<br />
edició d’un Repertori <strong>de</strong> fonts d’arxiu per a l’estudi <strong>de</strong> la ciutat <strong>de</strong><br />
<strong>Barcelona</strong> (1714-1808), que serà una útil eina <strong>de</strong> treball per als<br />
investigadors <strong>de</strong>l perío<strong>de</strong>.<br />
<strong>Barcelona</strong> fem memòria<br />
Hem fet memòria gràcies a Josep M. Figueres, David Murano<br />
Casanovas, David Scott, Eduardo Clusa Genera, Carme Burrull<br />
Rovira, Jaume Balaguer Barril, Sílvia Dahl Termens, Conxita<br />
Mollfulleda Viñallonga, Clara Humedas Colomer, Félix<br />
Rodríguez Martínez, Elena Ràfols Yuste, Irene Fortuna Virgili.<br />
Tecnodoc, Centre <strong>de</strong> documentació marítima<br />
<strong>de</strong> <strong>Barcelona</strong> i l’lnstitut <strong>de</strong>l Paisatge urbà.<br />
Num. 9 febrer <strong>de</strong> 2002<br />
<strong>Projectes</strong><br />
Integració <strong>de</strong>ls registres bibliogràfics<br />
<strong>de</strong> l’Hemeroteca i Biblioteca <strong>de</strong> l’AHCB<br />
al catàleg col·lectiu <strong>de</strong> les universitats<br />
<strong>de</strong> Catalunya (CCUC).<br />
S’ha signat el conveni entre l’Institut <strong>de</strong> Cultura <strong>de</strong> <strong>Barcelona</strong> i<br />
el Consorci <strong>de</strong> Biblioteques Universitàries <strong>de</strong> Catalunya per a<br />
la integració <strong>de</strong>ls registres bibliogràfics <strong>de</strong> l'Hemeroteca i<br />
Biblioteca <strong>de</strong> l’Arxiu Històric <strong>de</strong> la Ciutat al catàleg col·lectiu<br />
<strong>de</strong> les universitats <strong>de</strong> Catalunya (CCUC)<br />
L'esmentat conveni va entrar en vigor el passat mes <strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>sembre <strong>de</strong> 2001 i a partir <strong>de</strong> la integració <strong>de</strong>l fons <strong>de</strong><br />
l’Arxiu Històric (automatitzat amb el programa ABSYS) al<br />
catàleg col·lectiu. Es continuarà amb la catalogació corrent <strong>de</strong><br />
les publicacions seria<strong>de</strong>s i les monografies seguint les condicions<br />
tècniques i les pautes <strong>de</strong> catalogació estipula<strong>de</strong>s pel<br />
CCUC amb procediment <strong>de</strong> catalogació directa, és a dir, en<br />
línia contra el CCUC, amb la finalitat <strong>de</strong> millorar la informació<br />
bibliogràfica oferta a la comunitat investigadora i universitària<br />
i produir estalvis en la catalogació a partir <strong>de</strong> la cooperació<br />
i utilització <strong>de</strong> les mateixes pautes i criteris. També cada any<br />
es <strong>de</strong>stinarà un pressupost específic per a la catalogació<br />
automatitzada per integrar-se en el CCUC <strong>de</strong>l fons històric<br />
<strong>de</strong> les dues seccions.<br />
L’Arxiu Central <strong>de</strong> l’Institut Municipal<br />
d’Hisenda <strong>de</strong> <strong>Barcelona</strong><br />
Aquest centre té els seus orígens en l’antic dipòsit <strong>de</strong>l passeig<br />
Puja<strong>de</strong>s on es recollien els fons generats pels diferents negociats<br />
relacionats amb la hisenda municipal. L’any 1995 es traslladava<br />
tota la documentació a l’actual arxiu central ubicat al carrer<br />
Almogàvers.<br />
Actualment, la superfície d’aquest arxiu és <strong>de</strong> 1.500 m 2 i té<br />
una capacitat <strong>de</strong> 7.000 metres lineals. El volum <strong>de</strong> consultes<br />
supera les 40.000 per any.<br />
Els fons custodiats comprenen tota la documentació relacionada<br />
amb els tributs <strong>de</strong>ls quals l’Institut té encomanada la<br />
seva gestió tant en via voluntària com executiva; els principals<br />
son l’impost <strong>de</strong> Béns Immobles, l’impost <strong>de</strong> Vehicles <strong>de</strong><br />
Tracció Mecànica, l’impost d’Activitats Econòmiques i l’impost<br />
sobre l’Increment <strong>de</strong>l Valor <strong>de</strong>ls Terrenys <strong>de</strong> Naturalesa<br />
Urbana. L’any 1998 l’Institut va assumir les competències pel<br />
que fa a la gestió <strong>de</strong> les infraccions <strong>de</strong> circulació, ingressant la<br />
documentació provenint <strong>de</strong>l Negociat <strong>de</strong> Disciplina Viària.<br />
L’any 1999 s’inicià la tasca <strong>de</strong> digitalització d’una part <strong>de</strong> la<br />
documentació dipositada a l’Arxiu. Actualment es disposa <strong>de</strong><br />
les imatges <strong>de</strong>ls acusaments <strong>de</strong> rebuda i <strong>de</strong> les butlletes <strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>núncia <strong>de</strong>l perío<strong>de</strong> 1998-2001.<br />
Durant l’any 2001, junt amb l’Institut Municipal d’Informàtica,<br />
s’ha en<strong>de</strong>gat el projecte que permetrà visualitzar les imatges<br />
<strong>de</strong>ls documents digitalitzats <strong>de</strong>s <strong>de</strong> qualsevol terminal <strong>de</strong> la<br />
xarxa d’Hisenda, així com la confecció d’expedients a partir<br />
d’una estructura d’arbre amb relacions preestablertes. Aquest<br />
projecte es troba actualment en fase <strong>de</strong> <strong>de</strong>senvolupament, i<br />
serà implantat a mitjan d’any.
2<br />
Activitats<br />
Curs <strong>de</strong> classificació i arxiu<br />
<strong>de</strong> la documentació administrativa<br />
El Grup <strong>de</strong> treball <strong>de</strong> formació i reciclatge <strong>de</strong> l’Arxiu Municipal<br />
<strong>de</strong> <strong>Barcelona</strong> ha organitzat al llarg <strong>de</strong> l’any 2001 quatre edicions<br />
<strong>de</strong>l Curs <strong>de</strong> classificació i arxiu <strong>de</strong> la documentació<br />
administrativa, incloses en el Pla <strong>de</strong> formació contínua <strong>de</strong><br />
l’<strong>Ajuntament</strong>, i adreça<strong>de</strong>s a personal administratiu <strong>de</strong>ls districtes,<br />
sectors centrals i Instituts municipals <strong>de</strong> Cultura,<br />
Hisenda i Mercats, en total gairebé 100 persones.<br />
El programa <strong>de</strong>l curs s’ha organitzat en quatre sessions teòrico-pràctiques<br />
<strong>de</strong> 3 hores i mitja i una sessió cultural, consistent<br />
en la visita guiada a l’Arxiu Històric <strong>de</strong> la Ciutat i a l’Arxiu<br />
Municipal Administratiu.<br />
Cal <strong>de</strong>stacar la implicació en aquests cursos, com a docents,<br />
<strong>de</strong>ls tècnics municipals d’arxius, tant <strong>de</strong>ls arxivers <strong>de</strong> districtes,<br />
com d’altres tècnics <strong>de</strong> l’Arxiu Municipal <strong>de</strong> <strong>Barcelona</strong>, <strong>de</strong><br />
l’Arxiu Històric <strong>de</strong> la Ciutat, <strong>de</strong> l’IMEB i <strong>de</strong> l’ICUB.<br />
Aprenguem <strong>de</strong> Nou Barris<br />
El passat octubre va tenir lloc la presentació <strong>de</strong>l programa<br />
d’itineraris educatius “Aprenguem <strong>de</strong> Nou Barris”, una proposta<br />
pedagògica adreçada als nois i noies <strong>de</strong>ls centres educatius<br />
<strong>de</strong>l districte i <strong>de</strong> la ciutat. L’acte va anar a càrrec <strong>de</strong><br />
Manuel Pérez, regidor <strong>de</strong>l Districte <strong>de</strong> Nou Barris, Ramon<br />
Alberch, arxiver en cap <strong>de</strong> l’<strong>Ajuntament</strong> <strong>de</strong> <strong>Barcelona</strong>, i Mercè<br />
Tatjer, catedràtica <strong>de</strong> la Universitat <strong>de</strong> <strong>Barcelona</strong>.<br />
Els itineraris permeten que els alumnes <strong>de</strong>scobreixin i valorin<br />
la història <strong>de</strong>l districte i que, alhora, trobin al·licients per<br />
implicar-se en la seva vida comunitària i en els seus projectes<br />
<strong>de</strong> futur. A més <strong>de</strong>l recorregut, cada itinerari consta <strong>de</strong> material<br />
didàctic tant per al professorat com per als alumnes, <strong>de</strong><br />
manera que faciliti l’assimilació <strong>de</strong>ls coneixements i la participació<br />
activa <strong>de</strong>ls alumnes a l’itinerari.<br />
Aquest projecte ha estat el fruit <strong>de</strong>l treball conjunt <strong>de</strong>l Grup<br />
d’Història Nou Barris-Can Basté, <strong>de</strong>l Centre <strong>de</strong> Recursos<br />
Pedagògics <strong>de</strong> Nou Barris i <strong>de</strong>l Districte <strong>de</strong> Nou Barris.<br />
Estudi per a la millora <strong>de</strong> les condicions<br />
<strong>de</strong> conservació <strong>de</strong>ls documents<br />
a l’Arxiu Municipal Administratiu<br />
En el marc <strong>de</strong> la <strong>de</strong>cidida voluntat <strong>de</strong> l’Arxiu Municipal<br />
Administratiu <strong>de</strong> potenciar les polítiques <strong>de</strong> preservació i conservació<br />
<strong>de</strong>ls fons documentals custodiats, durant el darrer<br />
trimestre <strong>de</strong> l’any 2001 s’ha dut a terme, per part d’una<br />
empresa especialitzada, un estudi <strong>de</strong> les condicions ambientals<br />
i <strong>de</strong> conservació <strong>de</strong>ls dipòsits <strong>de</strong> l’Arxiu.<br />
L’encàrrec d’aquest estudi s’emmarca en el programa general<br />
<strong>de</strong> millora <strong>de</strong> les instal·lacions <strong>de</strong> l’Arxiu Municipal<br />
Administratiu iniciat l’any 1990 amb el començament <strong>de</strong> les<br />
obres <strong>de</strong> reforma <strong>de</strong> l’edifici que l’alberga, potenciat a partir<br />
<strong>de</strong> l’any 1997 amb l’impuls a un pla d’actuació que té com a<br />
objectiu garantir les condicions idònies <strong>de</strong> conservació <strong>de</strong> la<br />
documentació i que fins ara s’ha materialitzat en la revisió sistemàtica<br />
<strong>de</strong> la documentació <strong>de</strong> bona part <strong>de</strong> les sèries documentals<br />
custodia<strong>de</strong>s, en la i<strong>de</strong>ntificació <strong>de</strong> les diferents patologies<br />
susceptibles <strong>de</strong> provocar el <strong>de</strong>teriorament <strong>de</strong>ls documents,<br />
en la neteja i tractament <strong>de</strong> la documentació amb<br />
presència <strong>de</strong> microorganismes, en l’exclusió temporal <strong>de</strong> la<br />
consulta <strong>de</strong>ls documents més <strong>de</strong>teriorats, en la reproducció<br />
en suport microfotogràfic o digital <strong>de</strong>ls documents amb un<br />
grau més elevat <strong>de</strong> consulta o en la restauració <strong>de</strong> documents<br />
amb un alt valor històric o documental.<br />
Amb la realització d’aquest estudi es pretén fer un pas més<br />
en aquesta política <strong>de</strong> conservació i disposar d’un document<br />
que permeti valorar les condicions actuals <strong>de</strong> conservació<br />
<strong>de</strong> la documentació, <strong>de</strong>tectar les possibles <strong>de</strong>ficiències <strong>de</strong>ls<br />
dipòsits d’arxiu ocupats <strong>de</strong>s <strong>de</strong> l’any 1993 i establir les<br />
solucions i mesures a adoptar per garantir la conservació<br />
idònia <strong>de</strong>ls documents custodiats que formen part <strong>de</strong>l patrimoni<br />
documental municipal.<br />
Instruments <strong>de</strong> <strong>de</strong>scripció<br />
Arxiu Històric <strong>de</strong> la Ciutat<br />
Festes populars <strong>de</strong> <strong>Barcelona</strong>. Inventaris<br />
Amb la <strong>de</strong>scripció <strong>de</strong> les festes populars <strong>de</strong>ls districtes<br />
d’Horta-Guinardó, Nou Barris, Sant Andreu, Sant Martí,<br />
Sants-Montjuïc i Sarrià Sant-Gervasi s’ha finalitzat la confecció<br />
<strong>de</strong>ls Inventaris <strong>de</strong> les festes populars <strong>de</strong> tots els districtes<br />
barcelonins. Aquests inventaris facilitaran la consulta <strong>de</strong>ls<br />
usuaris en l’àmplia panoràmica <strong>de</strong> manifestacions festives<br />
<strong>de</strong> la nostra ciutat. <strong>La</strong> <strong>de</strong>scripció conté la informació bàsica<br />
en cada full, díptic o fullet. S’han recollit com a notes, aspectes<br />
que hem consi<strong>de</strong>rat importants <strong>de</strong>s <strong>de</strong>l punt <strong>de</strong> vista històric<br />
o publicitari. Els anys representats comprenen el perío<strong>de</strong><br />
1898-1982.<br />
Documentació Carnestoltes. Catàleg<br />
Els documents al·lusius a la celebració <strong>de</strong>l Carnestoltes a<br />
<strong>Barcelona</strong> corresponents al perío<strong>de</strong> 1859-1885 constitueixen<br />
un petit grup <strong>de</strong> documents, curiosos pel seu caire popular,<br />
la consulta <strong>de</strong>ls quals permet recordar l’actuació <strong>de</strong> les<br />
societats recreatives arrela<strong>de</strong>s a la nostra ciutat a la meitat<br />
i al final <strong>de</strong>l segle XIX.<br />
Per dur a terme aquest catàleg, els documents s’han or<strong>de</strong>nat<br />
cronològicament d’acord amb les tipologies documentals<br />
següents: al·locucions, bans, cri<strong>de</strong>s, discursos, ambaixa<strong>de</strong>s,<br />
entra<strong>de</strong>s, manifestos, ordres, proclames, programes, sermons<br />
i testaments. <strong>La</strong> fitxa <strong>de</strong>scriptiva <strong>de</strong> tots els documents conté<br />
els següents elements: títol, edició, <strong>de</strong>scripció física, notes<br />
i signatura topogràfica.<br />
Col·lecció <strong>de</strong> peces teatrals edita<strong>de</strong>s<br />
a <strong>Barcelona</strong>. Catàleg<br />
Aquest catàleg fa referència a un conjunt <strong>de</strong> peces teatrals<br />
<strong>de</strong> caràcter menor, en vers i en prosa, edita<strong>de</strong>s a <strong>Barcelona</strong><br />
durant els segles XVIII i XIX, i més concretament als anys<br />
compresos entre 1774 i 1888. Gairebé totes les obres són<br />
anònimes i estan escrites en castellà i català. Per a l’elaboració<br />
d’aquest instrument <strong>de</strong> <strong>de</strong>scripció els documents s’han or<strong>de</strong>nat<br />
d’acord amb els següents gèneres teatrals: comèdies,<br />
entremesos, joguines líriques, lletres i sainets. <strong>La</strong> fitxa <strong>de</strong>scriptiva,<br />
or<strong>de</strong>nada alfabèticament, s’encapçala amb el nom <strong>de</strong><br />
l’impressor i a continuació es relaciona el nom d’autor i el<br />
títol, lloc i data d’edició, <strong>de</strong>scripció física, notes i signatura<br />
topogràfica.<br />
Gravats <strong>de</strong> religió. Catàleg<br />
El Departament <strong>de</strong> Gràfics <strong>de</strong> l’AHCB disposa d’un riquíssim<br />
fons <strong>de</strong> gravats <strong>de</strong> temàtica religiosa realitzats en tècnica<br />
xilogràfica i calcogràfica. El conjunt <strong>de</strong> documents <strong>de</strong>scrits en<br />
aquest catàleg reuneix un total <strong>de</strong> 650 registres amb estampes<br />
<strong>de</strong> la Mare <strong>de</strong> Déu, <strong>de</strong> sants, santes, misteris i <strong>de</strong> diferents<br />
moments <strong>de</strong> la vida <strong>de</strong> Jesús, amb un marc cronològic<br />
que abraça <strong>de</strong>s <strong>de</strong>l segle XVIII fins al XIX. L’autoria que no<br />
consta gairebé mai en els gravats xilogràfics és generalment<br />
present en els gravats calcogràfics, amb la signatura <strong>de</strong>l<br />
dibuixant i <strong>de</strong>l gravador.<br />
L’or<strong>de</strong>nació <strong>de</strong> la documentació per la elaboració <strong>de</strong>l catàleg<br />
s’ha fet alfabèticament, encapçalada per advocacions, i s’hi han<br />
inclòs també els camps títol i llegenda, autor, edició, <strong>de</strong>scripció<br />
física, notes i signatura topogràfica.<br />
Documentació personal Narcís Oller. Catàleg<br />
<strong>La</strong> documentació personal <strong>de</strong> l’escriptor català Narcís Oller<br />
i Moragas és amb 5.973 documents, un <strong>de</strong>ls fons <strong>de</strong> caràcter<br />
privat més <strong>de</strong>stacats conservats a l’AHCB.<br />
Cal significar d’aquest conjunt la importància <strong>de</strong> l’epistolari<br />
amb 4.798 documents, <strong>de</strong>ls quals 3.464 ja havien estat<br />
or<strong>de</strong>nats i registrats anteriorment. En el present catàleg s’han<br />
registrat <strong>de</strong> nou aquells 3.464 i s’hi han sumat 2.509 registres<br />
més. Per facilitar la consulta, però, s’ha conservat el registre<br />
antic, entre parèntesis, a continuació <strong>de</strong>l nou.<br />
<strong>La</strong> classificació <strong>de</strong>l fons s’ha fet a partir <strong>de</strong> sis tipologies<br />
-documentació personal i familiar; drets d’autor; activitat<br />
professional; manuscrits; epistolari i premsa- i l’or<strong>de</strong>nació
<strong>de</strong> forma cronològica, excepte l’epistolari, que s’ha or<strong>de</strong>nat<br />
alfabèticament per corresponsals i cronològicament.<br />
De tots els documents es relacionen com a da<strong>de</strong>s bàsiques:<br />
el número <strong>de</strong> registre, el nom <strong>de</strong> l’autor o productor i el<br />
càrrec, en alguns casos; data i lloc <strong>de</strong> producció, nombre<br />
<strong>de</strong> fulls i llengua. Es fa constar, així mateix, si es tracta d’un<br />
esborrany, una còpia o un text mecanografiat.<br />
Aquests documents juntament amb la biblioteca Narcís Oller,<br />
van ser cedits, <strong>de</strong> forma gratuïta per Joan Oller i Rabassa a<br />
l’AHCB a la fi <strong>de</strong> la Guerra Civil. A aquesta important<br />
donació s’afegí l’ingrés per compra, amb data 18 d’octubre <strong>de</strong><br />
1968, d’altres documents entre els quals<br />
<strong>de</strong>staca l’exemplar original manuscrit <strong>de</strong> les “Memòries<br />
literàries o històriques <strong>de</strong>ls meus llibres”, publicat, l’any 1962<br />
per l’Editoral Aedos <strong>de</strong> <strong>Barcelona</strong>. Aquesta publicació<br />
recull <strong>de</strong> forma íntegra, amb algunes variacions i esmenes,<br />
el manuscrit, excepte el capítol XVI, no publicat.<br />
Documentació personal Apel·les Mestres.<br />
Inventari<br />
El fons <strong>de</strong> caràcter privat <strong>de</strong> l’escriptor, dibuixant i músic<br />
Apel·les Mestres l’integren un total <strong>de</strong> 13.047 unitats documentals<br />
que dona<strong>de</strong>s pel seu autor van ingressar a l’AHCB el<br />
29 <strong>de</strong> juliol <strong>de</strong> 1929.<br />
L’ or<strong>de</strong>nació <strong>de</strong>l fons s’ha fet en dos grans apartats:<br />
a) Documentació personal i familiar. Aquesta part s’ha or<strong>de</strong>nat<br />
per temes tot respectant les agrupacions existents; s’han<br />
inclòs també en aquest apartat els nombrosos retalls <strong>de</strong><br />
premsa conservats, relacionats amb la seva vida i <strong>de</strong> forma<br />
molt especial amb la seva obra literària i artística.<br />
b) Epistolari. L’epistolari, <strong>de</strong> gran rellevància i significació per la<br />
quantitat <strong>de</strong> documents que aplega i per la categoria <strong>de</strong>ls corresponsals,<br />
conté 5.556 cartes i 5.152 postals, or<strong>de</strong>na<strong>de</strong>s<br />
alfabèticament i cronològicament. Les postals que, inicialment,<br />
formaven part <strong>de</strong> la col·lecció <strong>de</strong> postals conserva<strong>de</strong>s i or<strong>de</strong>na<strong>de</strong>s<br />
a l’arxiu fotogràfic <strong>de</strong> l’AHCB d’acord amb les imatges,<br />
s’han reincorporat al fons i s’han or<strong>de</strong>nat <strong>de</strong> nou, <strong>de</strong>stacant-ne<br />
la seva part textual, per ordre alfabètic i cronològic. Per una<br />
millor preservació <strong>de</strong>l fons, les postals s’han arxivat separa<strong>de</strong>s<br />
<strong>de</strong> les cartes en bosses <strong>de</strong> conservació transparent, que permeten<br />
alhora la consulta <strong>de</strong> les dues part <strong>de</strong>l document, text<br />
i imatge, sense manipulació.<br />
Arxius Municipals <strong>de</strong> Districte<br />
Fons gràfics <strong>de</strong>l Districte <strong>de</strong> Ciutat Vella.<br />
Catàleg<br />
L’Arxiu Municipal <strong>de</strong>l Districte <strong>de</strong> Ciutat Vella ha iniciat una<br />
campanya <strong>de</strong> catalogacions <strong>de</strong>ls seus fons gràfics <strong>de</strong> petit format.<br />
<strong>La</strong> gran <strong>de</strong>manda que hi ha envers aquesta documentació,<br />
que va <strong>de</strong>s <strong>de</strong> l’estudiant (arts plàstiques, disseny,<br />
comunicació, etc.) a un públic més especialitzat i professional<br />
(dissenyadors gràfics, dibuixants, artesans plàstics, publicistes,<br />
etc.) a la recerca d’una visió molt més formal que conceptual,<br />
ha conduït a encetar una tasca que podríem <strong>de</strong>nominar <strong>de</strong><br />
<strong>de</strong>tall, però que millora i completa els instruments <strong>de</strong> <strong>de</strong>scripció<br />
<strong>de</strong> l’arxiu. D’una banda, s'han catalogat les targetes postals<br />
edita<strong>de</strong>s pel Districte que abracen el perío<strong>de</strong> 1988-2001 (105<br />
unitats documentals), i <strong>de</strong> l’altra s’ha efectuat la catalogació <strong>de</strong><br />
tríptics i políptics (composicions documentals <strong>de</strong> dos o més<br />
cossos), <strong>de</strong>ls anys 1989-1999 (85 unitats documentals), i hi<br />
<strong>de</strong>staca una col·lecció <strong>de</strong> 38 políptics <strong>de</strong>l <strong>de</strong>partament <strong>de</strong><br />
comunicació i qualitat, Ciutat vella dia a dia.<br />
Classificació <strong>de</strong>l fons <strong>de</strong> la fàbrica<br />
<strong>La</strong> Espanya Industrial<br />
L’Arxiu Municipal <strong>de</strong>l Districte <strong>de</strong> Sants-Montjuïc ha elaborat<br />
el quadre <strong>de</strong> classificació <strong>de</strong> la documentació que conserva <strong>de</strong><br />
la fàbrica <strong>La</strong> Espanya Industrial. Les dates extremes <strong>de</strong>ls documents<br />
són <strong>de</strong>ls anys 1885 fins el 1973, predominant les<br />
dèca<strong>de</strong>s <strong>de</strong> 1960 i 1970.<br />
En total s’han organitzat 4 caixes <strong>de</strong> documentació, en funció<br />
<strong>de</strong> la seva temàtica. Es tracta bàsicament <strong>de</strong> documents<br />
comptables que fan referència al control <strong>de</strong> la producció, tresoreria,<br />
cartes comercials, albarans, factures, salaris <strong>de</strong> personal,<br />
da<strong>de</strong>s sobre el servei mèdic, servei <strong>de</strong> casa-bressol, servei<br />
<strong>de</strong> menjador, memòries. A més, cal <strong>de</strong>stacar la catalogació<br />
d’alguns materials que formen part <strong>de</strong> les col·leccions factícies<br />
<strong>de</strong> l’Arxiu, com mostres <strong>de</strong> roba, mocadors i sobres<br />
postals, pertanyents a la fàbrica.<br />
<strong>La</strong> documentació, proce<strong>de</strong>nt <strong>de</strong> donacions <strong>de</strong> particulars, és<br />
d’accés públic.<br />
Tractament <strong>de</strong> fons<br />
Al llarg <strong>de</strong>l mes <strong>de</strong> gener, i gràcies a fons proce<strong>de</strong>nts <strong>de</strong> la<br />
campanya <strong>Barcelona</strong> fem memòria, s’ha procedit a la microfilmació<br />
i digitalització <strong>de</strong> la col·lecció d’in<strong>de</strong>xs <strong>de</strong>l registre civil<br />
<strong>de</strong>ls pobles agregats a <strong>Barcelona</strong>. L’objectiu és facilitar la consulta<br />
i la conservació d’aquests fons essencials per a qualsevol<br />
estudi genealògic a la ciutat, que a partir d’ara es podrà realitzar<br />
<strong>de</strong>s <strong>de</strong>ls Arxius Municipals <strong>de</strong> Districte corresponents.<br />
Publicacions<br />
L’extensió i la consolidació <strong>de</strong>l fet metropolità. Josep<br />
Oliveras i Samitier. <strong>Barcelona</strong>: Institut <strong>de</strong> Cultura<br />
2001. 49 pàg. (Qua<strong>de</strong>rns <strong>de</strong>l Seminari d’Història<br />
<strong>de</strong> <strong>Barcelona</strong>, 7).<br />
Estudi <strong>de</strong>l procés <strong>de</strong> formació <strong>de</strong> l’àrea metropolitana <strong>de</strong><br />
<strong>Barcelona</strong>, <strong>de</strong> la seva evolució al llarg <strong>de</strong>l temps i <strong>de</strong> com els<br />
diversos i<strong>de</strong>aris polítics implantats a Catalunya han influït en la<br />
manera <strong>de</strong> governar-la i administrar-la.<br />
<strong>La</strong> Nova Planta i l’organització política <strong>de</strong>l Pla <strong>de</strong><br />
<strong>Barcelona</strong>. Sebastià Solé i Cot. <strong>Barcelona</strong>: Institut<br />
<strong>de</strong> Cultura 2001. 95 pàg. (Qua<strong>de</strong>rns <strong>de</strong>l Seminari<br />
d’Història <strong>de</strong> <strong>Barcelona</strong>, 9).<br />
Obra sobre els efectes que la implantació <strong>de</strong>l règim absolutista<br />
borbònic va tenir en el govern municipal <strong>de</strong> <strong>Barcelona</strong><br />
i en els pobles <strong>de</strong>l seu pla. S’estudien les diverses autoritats<br />
que tenien competències sobre la ciutat i la seva àrea<br />
d’influència més immediata, l’anomenat territori o terme <strong>de</strong><br />
<strong>Barcelona</strong> i la constitució <strong>de</strong>ls primers ajuntaments <strong>de</strong>ls<br />
municipis <strong>de</strong>l pla.<br />
<strong>La</strong> menestralia <strong>de</strong> <strong>Barcelona</strong> al segle XVIII. Els gremis<br />
<strong>de</strong> la construcció. Manuel Arranz Herrero.<br />
<strong>Barcelona</strong>: Arxiu Històric <strong>de</strong> la Ciutat, Proa, 2001.<br />
222 pàg. (BCN Biblioteca Històrica, 7).<br />
Publicació <strong>de</strong> la primera part <strong>de</strong> la tesi doctoral <strong>de</strong>l<br />
malaguanyat historiador Manuel Arranz. L’obra és l’estudi <strong>de</strong>ls<br />
afiliats als gremis relacionats amb la construcció i <strong>de</strong> com els<br />
va afectar la progressiva implantació <strong>de</strong>l principi <strong>de</strong> llibertat<br />
<strong>de</strong> treball i <strong>de</strong> fi <strong>de</strong>ls privilegis gremials: mentre alguns es van<br />
acostar a la burgesia, d’altres es van proletaritzar. <strong>La</strong> segona<br />
part d’aquesta tesi doctoral es va publicar el 1991 amb el<br />
títol <strong>de</strong> Mestres d’obres i fusters. <strong>La</strong> construcció a <strong>Barcelona</strong> en<br />
el segle XVIII.<br />
“El temps <strong>de</strong>l Consell <strong>de</strong> Cent. I: L’emergència <strong>de</strong>l<br />
municipi, segles XIII-XIV”. Manuel Rovira i Solà i<br />
Sebastià Riera i Via<strong>de</strong>r (coordinadors). <strong>Barcelona</strong>:<br />
Institut <strong>de</strong> Cultura, 2001 (<strong>Barcelona</strong>. Qua<strong>de</strong>rns<br />
d'Història, 4).<br />
“El temps <strong>de</strong>l Consell <strong>de</strong> Cent. II: <strong>La</strong> persistència<br />
institucional, segles XV-XVII”. Manuel Rovira i Solà<br />
i Sebastià Riera i Via<strong>de</strong>r (coordinadors). <strong>Barcelona</strong>:<br />
Institut <strong>de</strong> Cultura, 2001 (<strong>Barcelona</strong>. Qua<strong>de</strong>rns<br />
d’Història, 5).<br />
En aquests dos números <strong>de</strong> la revista <strong>Barcelona</strong>. Qua<strong>de</strong>rns<br />
d’Història es publiquen les actes <strong>de</strong>l VI Congrés d’Història <strong>de</strong><br />
<strong>Barcelona</strong>, celebrat entre els dies 24 i 26 <strong>de</strong> novembre <strong>de</strong><br />
1999 a l’Arxiu Històric <strong>de</strong> la Ciutat i que, amb motiu <strong>de</strong>l 750<br />
aniversari <strong>de</strong> la fundació <strong>de</strong>l municipi barceloní per Jaume I el<br />
1249, es va <strong>de</strong>dicar a l’estudi <strong>de</strong>l temps <strong>de</strong>l Consell <strong>de</strong> Cent,<br />
1249-1714. Les actes s’inicien amb una conferència <strong>de</strong>l professor<br />
Josep Maria Font i Rius –a qui es va <strong>de</strong>dicar el Congrés<br />
en homenatge a la seva obra– sobre <strong>La</strong> significació <strong>de</strong> la<br />
3
història municipal. <strong>La</strong> ponència El Consell <strong>de</strong> Cent durant l’Edat<br />
Mitjana <strong>de</strong> Pere Ortí exposa l’evolució general <strong>de</strong>l govern<br />
municipal barceloní al llarg <strong>de</strong> la Baixa Edat Mitjana i estudia<br />
especialment els aspectes fiscals d’aquest <strong>de</strong>senvolupament i<br />
la seva incidència en la configuració <strong>de</strong>l primer règim municipal.<br />
<strong>La</strong> ponència Les fonts municipals <strong>de</strong>l perío<strong>de</strong> 1249-1714.<br />
Guia d’investigació, <strong>de</strong> Sebastià Riera i Via<strong>de</strong>r (<strong>de</strong> la qual s’ha<br />
fet una tirada a part amb el mateix títol), estableix una nova<br />
organització, <strong>de</strong> caràcter conceptual, <strong>de</strong>ls fons documentals<br />
<strong>de</strong>l Consell <strong>de</strong> Cent amb la finalitat que pugui servir <strong>de</strong> guia<br />
d’investigació i sigui una eina útil per als estudiosos. <strong>La</strong> ponència<br />
El govern <strong>de</strong> la ciutat <strong>de</strong> <strong>Barcelona</strong> a l’època mo<strong>de</strong>rna: estabilitat<br />
institucional, dificultats financeres i relació amb el po<strong>de</strong>r<br />
reial, <strong>de</strong> Jaume Dantí i Riu, estudia la consolidació política <strong>de</strong>l<br />
Consell <strong>de</strong> Cent en els segles XVI i XVII, una consolidació que<br />
va ser simultània al manteniment <strong>de</strong> les dificultats financeres<br />
<strong>de</strong> la institució. Aquestes, que afectaren tant les finances com<br />
<strong>de</strong> vega<strong>de</strong>s la pròpia estructura administrativa <strong>de</strong>l municipi, es<br />
van intentar paliar amb l’aplicació <strong>de</strong> diversos redreços. Un<br />
tercer aspecte estudiat és la relació entre el po<strong>de</strong>r municipal i<br />
el po<strong>de</strong>r reial, el primer interessat en el manteniment i l’augment<br />
<strong>de</strong>ls privilegis <strong>de</strong> la ciutat i el segon en l’obtenció <strong>de</strong><br />
recursos financers. En la ponència <strong>La</strong> historiografia sobre el<br />
règim <strong>de</strong>l Consell <strong>de</strong> Cent <strong>de</strong> Ramon Grau i Fernán<strong>de</strong>z s’examina<br />
la tradició historiogràfica referida a aquesta institució i<br />
s’estudia l’obra <strong>de</strong>ls autors consi<strong>de</strong>rats clàssics d’aquest tema<br />
(Bruniquer, Xammar, Capmany, Sanpere i Miquel, Carreras i<br />
Candi, Vicens i Vives i Font i Rius), <strong>de</strong>stacant les aportacions<br />
fetes per cadascun d’ells. També es publiquen 29 comunicacions<br />
–20 d’època medieval i 9 d’època mo<strong>de</strong>rna– d’autors<br />
com Tomàs <strong>de</strong> Montagut i Estragués, Maria Teresa Ferrer i<br />
Malloll, Manuel Sánchez i Martínez o Stephen P. Bensch, entre<br />
d’altres. En conjunt, les Actes <strong>de</strong>l VI Congrés d’Història <strong>de</strong><br />
<strong>Barcelona</strong> suposen una valuosa aportació a l’estudi <strong>de</strong>l passat<br />
<strong>de</strong>l municipi barceloní i constitueixen una bona mostra <strong>de</strong><br />
quines són les actuals línies d’investigació en aquest tema.<br />
Sarrià: Nucli antic. Mercè Palau. <strong>Barcelona</strong>:<br />
Arxiu Municipal <strong>de</strong> <strong>Barcelona</strong>, 2001. 52 pàg.<br />
(Col·lecció Itineraris).<br />
Aquest és el primer número <strong>de</strong> la Col·lecció Itineraris, realitzat<br />
<strong>de</strong>s <strong>de</strong>l districte <strong>de</strong> Sarrià-Sant Gervasi. El llibre <strong>de</strong>scriu<br />
una passejada pel nucli antic <strong>de</strong> Sarrià d'una hora i mitja, o<br />
d’un parell d'hores, si la marxa és lenta. El recorregut s'inicia<br />
a la plaça Consell <strong>de</strong> la Vila, continua al llarg <strong>de</strong>l carrer Major<br />
fins als jardins <strong>de</strong> Joan Vinyoli, fa la volta per Manel Girona,<br />
passa per la Porta Miralles, la masia <strong>de</strong> Can Raspall, els jardins<br />
<strong>de</strong> Santa Amèlia, el Casal <strong>de</strong> Sarrià fins al Desert <strong>de</strong> Sarrià,<br />
sense oblidar el Museu Amazònic <strong>de</strong>ls Caputxins i el torreó<br />
<strong>de</strong> Can Ponsic. Les pàgines <strong>de</strong>scriuen el territori, el patrimoni<br />
arquitectònic, urbanístic i botànic, però parlen, també, <strong>de</strong>ls<br />
personatges que poblen el territori i <strong>de</strong>ls seus mites.<br />
Tibidabo. Josep Darné, Albert <strong>de</strong> la Torre.<br />
<strong>Barcelona</strong>: Arxiu Municipal <strong>de</strong> <strong>Barcelona</strong>, 2001.<br />
40 pàg. (Col·lecció Itineraris).<br />
Amb motiu <strong>de</strong>l centenari <strong>de</strong>l tramvia blau i el funicular <strong>de</strong>l<br />
Tibidabo, s'ha editat un opuscle que proposa un itinerari<br />
mental sobre els diferents al·licients que trobem en aquesta<br />
emblemàtica muntanya barcelonina.<br />
A traves <strong>de</strong> 40 pàgines es <strong>de</strong>scriu: la naturalesa geogràfica i<br />
botànica <strong>de</strong>l lloc, acompanyant el lector per un passeig per<br />
la carena; el projecte <strong>de</strong>l Dr. Andreu <strong>de</strong> començament <strong>de</strong>l<br />
segle XX, els transports: funicular, el primer a Espanya i el<br />
tramvia blau, l'únic que ha resistit el pas <strong>de</strong>l temps; les atraccions<br />
emblemàtiques; la iniciació al vertígen, els espectacles;<br />
i l'avinguda <strong>de</strong>l Tibidabo amb el patrimoni arquitectònic que<br />
l'acompanya. L'opuscle acaba amb una fotografia <strong>de</strong> l'hotel<br />
Florida, símbol <strong>de</strong> la transformació permanent <strong>de</strong>l territori.<br />
Les places <strong>de</strong> Gràcia. Impressions <strong>de</strong> Josep Buch.<br />
Carme Segura, Eduard Farré, Esteve Camps.<br />
Taller d’Història <strong>de</strong> Gràcia. <strong>Barcelona</strong>, 2001.<br />
150 pàg. (<strong>La</strong> Font <strong>de</strong> l'Atzavara -5).<br />
<strong>La</strong> col·lecció "la Font <strong>de</strong> l'Atzavara" <strong>de</strong>l Taller d'Història <strong>de</strong><br />
Gràcia ha presentat un nou títol sota el nom <strong>de</strong> "Les places<br />
<strong>de</strong> Gràcia. Impressions <strong>de</strong> Josep Buch".<br />
Els autors ens expliquen que més que un homenatge al senyor<br />
Buch, és part <strong>de</strong> la seva obra, la continuació d'una tasca que ell<br />
va començar i que, com moltes obres d'historiador, no té final.<br />
Aquest llibre representa la recuperació i la posada al dia <strong>de</strong>ls<br />
seus vells i constants apunts sobre les places, l'actualització <strong>de</strong><br />
les da<strong>de</strong>s i el tancament provisional d'un tema en constant<br />
evolució. En el llibre s'hi troben les anècdotes que envolten<br />
aquests populars espais graciencs vestits amb la més rigorosa<br />
recerca històrica sobre la seva evolució urbanística i sobre la<br />
història <strong>de</strong>ls edificis que s'hi po<strong>de</strong>n o s'hi van po<strong>de</strong>r trobar.<br />
Dones <strong>de</strong> Sant Andreu. Itineraris històrics. Isabel<br />
Segura i Soriano. <strong>Barcelona</strong>: <strong>Ajuntament</strong><br />
<strong>de</strong> <strong>Barcelona</strong>. Arxiu Municipal, 2001. 110 pàg.<br />
(Col·lecció Qua<strong>de</strong>rns: Arxiu Municipal<br />
<strong>de</strong>l Districte <strong>de</strong> Sant Andreu -1).<br />
Amb aquest llibre la historiadora Isabel Segura ens mostra el<br />
resultat <strong>de</strong>l treball d’un grup <strong>de</strong> dones que, amb la recollida,<br />
selecció i documentació d’imatges fotogràfiques proce<strong>de</strong>nts<br />
principalment <strong>de</strong>ls seus àlbums familiars, i completa<strong>de</strong>s amb<br />
imatges <strong>de</strong> diferents arxius i en especial <strong>de</strong> l’Arxiu Municipal<br />
<strong>de</strong>l Districte <strong>de</strong> Sant Andreu, ens donen a conèixer quina era<br />
l’activitat <strong>de</strong> les dones <strong>de</strong>s <strong>de</strong> final <strong>de</strong>l segle XIX fins a l’arribada<br />
<strong>de</strong> la <strong>de</strong>mocràcia.<br />
Les imatges pretenen contextualitzar l’experiència individual<br />
en la col·lectiva i, per tant, crear una nova narració que no<br />
intenta explicar-ho tot; el llibre tan sols ens relata alguns<br />
episodis, algunes experiències, “itineraris <strong>de</strong> dones “, com el<br />
seu títol ens indica, viscuts en un territori concret.<br />
El llibre està dividit en tres apartats: l’espai d’origen, el treball<br />
i els seus espais (domèstic i remunerat), i l’espai polític, on<br />
l’activitat <strong>de</strong> les dones ha estat sempre present, però que<br />
poques vega<strong>de</strong>s ha estat mostrada en la seva magnitud real.<br />
En un darrer apartat s’inclou l’anàlisi <strong>de</strong>ls noms <strong>de</strong> dones que<br />
apareixen en el nomenclàtor <strong>de</strong>ls carrers <strong>de</strong> Sant Andreu.<br />
Vida quotidiana en un poble industrial. Sant Martí<br />
<strong>de</strong> Provençals. 1862-1925. M. Teresa Mirri.<br />
<strong>Ajuntament</strong>. Districte <strong>de</strong> Sant Martí. Arxiu<br />
Municipal <strong>de</strong> <strong>Barcelona</strong>, 2001. <strong>Barcelona</strong>, 169 pàg.<br />
(Col·lecció Qua<strong>de</strong>rns: Arxiu Municipal <strong>de</strong>l Districte<br />
<strong>de</strong> Sant Martí –4).<br />
Sota el títol Vida quotidiana en un poble industrial. Sant Martí<br />
<strong>de</strong> Provençals. 1862-1925, aquest nou volum <strong>de</strong> la col·lecció<br />
Qua<strong>de</strong>rns <strong>de</strong> l’Arxiu presenta el resultat d’una llarga i fructífera<br />
investigació sobre les condicions <strong>de</strong> vida <strong>de</strong>ls homes i<br />
dones que vivien a l’antic municipi <strong>de</strong> Sant Martí <strong>de</strong><br />
Provençals. L’autora, que parteix <strong>de</strong> la seva tesi doctoral per<br />
escriure el llibre, ens endinsa d’una forma planera però rigorosa<br />
en els espais on vivien, on treballaven, on es relacionaven<br />
la gent <strong>de</strong> Sant Martí durant aquest perío<strong>de</strong> concret<br />
<strong>de</strong> la història.<br />
Es troben disponibles en format PDF, a la plana web<br />
<strong>de</strong> l’Arxiu Municipal, les publicacions <strong>de</strong> l’Arxiu Municipal<br />
següents:<br />
Quadre <strong>de</strong> classificació <strong>de</strong>l fons documental <strong>de</strong>ls pobles agregats<br />
Guia <strong>de</strong> l’Arxiu Municipal <strong>de</strong>l Districte <strong>de</strong> Sant Andreu<br />
Guia <strong>de</strong> l’Arxiu Municipal Administratiu<br />
Guia <strong>de</strong> l’Arxiu Municipal <strong>de</strong>l Districte <strong>de</strong> Sarrià-Sant Gervasi<br />
Guia <strong>de</strong> l’Arxiu Municipal <strong>de</strong>l Districte <strong>de</strong> Gràcia<br />
Guia <strong>de</strong> l’Arxiu Municipal <strong>de</strong>l Districte <strong>de</strong> les Corts<br />
Agenda<br />
2n. <strong>La</strong>boratori<br />
d’arxius municipals.<br />
Organitza l’Arxiu Municipal<br />
<strong>de</strong> <strong>Barcelona</strong>, Diputació <strong>de</strong><br />
<strong>Barcelona</strong> i l’Associació<br />
d’arxivers <strong>de</strong> Catalunya. Pati<br />
Manning, carrer Montalegre, 7.<br />
28 <strong>de</strong> febrer <strong>de</strong> 2002.<br />
Informació i inscripcions a<br />
l’Associació d’arxivers<br />
<strong>de</strong> Catalunya, telèfon<br />
93.419.89.55.<br />
Curs Política urbanística<br />
i transformació <strong>de</strong> la ciutat,<br />
1955-2004.<br />
Organitza Arxiu Històric <strong>de</strong> la<br />
Ciutat (tel. 93 318 11 95),<br />
Seminari d’Història <strong>de</strong><br />
<strong>Barcelona</strong>, <strong>de</strong>l 5 <strong>de</strong> març a l’11<br />
<strong>de</strong> juny. Curs reconegut per<br />
UB, UAB, UPF, UdG i UPC.<br />
Gaudí, Güell, Verdaguer: tres<br />
personatges <strong>de</strong>l seu temps?<br />
11 d'abril, a les 19 hores.<br />
Auditori <strong>de</strong> les Corts.<br />
Masferrer, 33-35. Taula <strong>de</strong><br />
conferències a càrrec <strong>de</strong>: Jordi<br />
Castellanos, professor <strong>de</strong> literatura<br />
catalana a la UPC; Mireia<br />
Freixa, professora d'història <strong>de</strong><br />
l'art a la UB; Francesc Cabana<br />
Vancells, historiador. Organitza:<br />
Districte <strong>de</strong> les Corts-Arxiu<br />
Municipal <strong>de</strong>l Districte. Hi<br />
col·labora: <strong>La</strong> Societat Catalana<br />
<strong>de</strong> Llengua i Literatura <strong>de</strong><br />
l’Institut d’Estudis Catalans<br />
Exposició: Gaudí – Güell –<br />
Verdaguer: creativitat, mecenatge,<br />
inspiració.<br />
De l’11 d’abril a l’11 <strong>de</strong> juny.<br />
Espai expositiu <strong>de</strong>l Centre<br />
Cultural <strong>de</strong> les Corts.<br />
Masferrer, 33-35. Organitza:<br />
Districte <strong>de</strong> les Corts-Arxiu<br />
Municipal <strong>de</strong>l Districte.<br />
Itinerari urbà: Seguint les petja<strong>de</strong>s<br />
<strong>de</strong> Gaudí a les Corts.<br />
Dissabtes: 13 d’abril, 15 <strong>de</strong><br />
juny, 14 <strong>de</strong> setembre i 16 <strong>de</strong><br />
novembre. Organitza: Districte<br />
<strong>de</strong> les Corts: Arxiu Municipal<br />
<strong>de</strong>l Districte i Serveis Personals.<br />
DLM Fòrum 2002: accés i<br />
conservació <strong>de</strong> la informació<br />
electrònica, millors pràctiques<br />
i solucions.<br />
Palau <strong>de</strong> Congressos <strong>de</strong><br />
Catalunya, 7 i 8 <strong>de</strong> maig <strong>de</strong><br />
2002. Informació:<br />
info@dlmforum2002.org.