PLA ESPECIAL URBANÍSTIC memoria fitxes.pdf - Consell Comarcal ...
PLA ESPECIAL URBANÍSTIC memoria fitxes.pdf - Consell Comarcal ...
PLA ESPECIAL URBANÍSTIC memoria fitxes.pdf - Consell Comarcal ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
NOM EMMURALLAT DEL RECINTE DE LA COL∙LEGIATA CODI LLETRA<br />
ALTRES NOMS MURALLA DE LA COL∙LEGIATA PEU 1.10<br />
NNSS<br />
DESCRIPCIÓ<br />
DESCRIPCIÓ Estil Romànic<br />
Època/data XI<br />
Cronologia muralla romana s. III, reconstrucció s. X‐XI<br />
Autor/promotor Desconegut<br />
Parcel∙la Aïllada<br />
Context Muralles construïdes sobre una base romana, que constitueixen el primer<br />
recinte emmurallat del castell d'Àger<br />
Elements Muralles, torres adossades<br />
ÚS Actual Monumental<br />
Original/altres Militar<br />
ESTAT DE Exterior<br />
CONSERVACIÓ<br />
DEL BÉ<br />
SITUACIÓ DE No n'hi ha<br />
RISC<br />
INFORMACIÓ<br />
HISTÒRICA<br />
BIBLIOGRAFIA/<br />
DOCUMENTACIÓ/<br />
ACTUACIONS A<br />
LA FINCA<br />
Segons Rodrigo Pita Mercé, on es troba la Col∙legiata de Sant Pere d'Àger es localitzen vestigis<br />
arqueològics d'un "castellum" romà tardà amb restes de muralles i torreons romans. El peu del<br />
pany Nord‐Oest del mur està format per grossos carreus. Hi ha quatre o cinc torres de planta<br />
quadrada. El llenç original, constituït per pedra de conglomerat fossilífer ostrífer, de formes<br />
cúbiques, fa aproximadament 1m de llarg. Es conserva una torre quasi complerta, mentre que<br />
les altres fores reconstruïdes gairebé totalment en planta corba irregular i amb materials<br />
d'ocasió en època posterior. Segons Pita Mercé, tot sembla indicar que aquest pany de muralla i<br />
la cantonada nord del mateix, formen part de l'emmurallament d'una fortalesa molt antiga i per<br />
tipologia, s'atribueix a finals del segle III dC. La importància d'Àger com a base militar<br />
musulmana en els segles IX, X i part del segle XI fou molt gran. La primera cita literària àrab que<br />
es coneix d'Àger és el text d'Al‐Udri, en el qual es cita dues vegades el castell d'Àger. Al parlar de<br />
Muhammad Ibn Lubb Ibn Muhammad Ibn Lubb, es cita el castell d'Àger, situat en una elevació<br />
en el centre de la Ball d'Àger, bastant fortificat, que tancava el camí natural d'accés cap a<br />
Balaguer i Lleida des del Pallars i que servia de base a la línia musulmana de fortaleses en el<br />
Montsec. Àger, per la seva situació geogràfica, sempre va formar part del districte o amal de<br />
Lleida i era un repeu avançat del sistema de defensa de Balaguer i Lleida. Es creu que les<br />
muralles de torre quadrada de l'est i sud‐est d'Àger foren construïdes a finals del segle X o<br />
principis del segle XI<br />
Normes subsidiàries, Expedient de declaració de BCIN, documentació de ianua arquitectures scp<br />
Veure fitxa núm 1 de conjunt<br />
En general l'estat de conservació de tota la muralla és bo, amb trams en<br />
pitjor estat de conservació, degradacions del mur i remat de la muralla<br />
incomplert. Bona part de la muralla queda fora de la cota original de l'accés,<br />
que encara no s'ha trobat. Hi han hipòtesis raonables de la seva situació que<br />
poden ajudar a localitzar‐lo en un futur