82 I Tipologia de festes i celebracions I Jan Grau i Marti •T'
La diada castellera de la <strong>festa</strong> major de Vilafranca del Penedès és, junt amb la de Santa Úrsula a Valls, la fita màxima del món casteller. (Foto Kurimoto, Alfa-Omega) Esforç collectiu, integració individual, sentiments a flor de pell, comunió amb els espectadors; els castells, més que veure'ls, cal viure'ls, Josep Bargalló, Quaderns de Cultura Popular, 2. El fet casteller. Carrer de la Providència, guarnit amb motiu de la <strong>festa</strong> major de l'antiga vila de Gràcia. (Foto Josep Moragues, Alfa-Omega) ple, han proliferat les festes comarcals i intercomarcals, a partir d'un àmbit concret de la cultura popular i amb un marcat sentit d'interrelació territorial, com pot ser la Trobada Castellera de l'Eix, la Pubilla Gegantera del Maresme, la Trobada de Corals Catalunya- Centre... Aquestes trobades eren festes inexistents fins als anys vuitanta, si bé ara han pres una gran magnitud i continuen creixent. En aquest cas, la identitat i el sentit de pertinença acompleix una doble funció en un fenomen semblant al que van experimentar els Cors de Clavé al final del segle xix. Per una banda, cada entitat representa la població a la qual pertany davant la resta de col·lectius assistents; per l'altra, expressa el sentit de pertinença a l'àmbit de l'activitat que desenvolupa i es relaciona amb d'altres que tenen la mateixa dedicació. Amb la denominació de nacional, o amb l'afegit de Catalunya, es fan trobades de tot l'àmbit nacional de bastoners, gegants, nans, cavallets, balls de cascavells, bandes de música, nans i cap-grossos, balls de gitanes, esbarts, diables, Nadal del 2003 I 83 satanassos dels pastorets, armats i manaies,.. També s'organitzen trobades d'àmbit nacional amb condicions específiques, com les de diables històrics, de gegants centenaris, de colles castelleres de la gamma de nou pisos... La globalització indubtablement ens portarà noves formes festives, com ja ens les està portant el fenomen d'identitat cultural com a atractiu turístic. Segurament es produiran canvis a causa de la influència anglosaxona o de les tradicions aportades per les cultures immigrants. També els corrents de la moda ens portaran noves formes de vida que, en alguns casos, adoptarem fins a fer-les tradicionals. Hem d'estar oberts a tots els canvis que ja es produeixen i que es produiran per la interrelació cultural, hem de ser acollidors amb les tradicions d'altres cultures, però sempre vetllant que el llegir no ens faci perdre l'escriure. Catalunya compta amb un patrimoni immaterial excepcional, que hem de preservar, mantenir i potenciar, perquè és l'essència de la memòria col·lectiva de la nostra manera de ser.