festa - Fundació Lluís Carulla
festa - Fundació Lluís Carulla
festa - Fundació Lluís Carulla
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
74 I Tipologia de festes j celebracions I Jan Grau i Martí<br />
També tenen un caràcter temàtic diades tradicionals<br />
com els Tres Tombs o els Reis d'Orient, encara<br />
que la seva ubicació dins el cicle de l'any correspongui<br />
a dates del calendari que les justifiquen i que, a<br />
diferència d'altres festes temàtiques, tinguin una incidència<br />
general.<br />
Representacions populars temàtiques<br />
Deixant de banda la teatralitat de les festes temàtiques,<br />
que no són pròpiament espectacles per la seva<br />
interacció amb el públic, existeixen representacions<br />
populars que, sense ser pròpiament festes, tenen incidència<br />
a tota la població i acompleixen la funció de<br />
projecció. Les més tradicionals són les del cicle de<br />
l'any, com els pessebres vivents, els pastorets o les<br />
passions.<br />
Els pessebres vivents tenen unes peculiaritats pel<br />
que fa a escenografia que els acosten a les festes temàtiques,<br />
ja que aprofiten el marc natural i els recursos<br />
antics de la població, com el de Sant Guim de la<br />
Plana, on, a més de les escenes del pessebre, es recreen<br />
oficis antics. Els pastorets, per contra, són un<br />
espectacle teatral en el sentit més convencional, i tenen<br />
lloc en un teatre. Els textos són d'autors com Se<br />
Casament a l'estil vuitcentista<br />
a l'església de Sant Pere,<br />
un dels tres temples romàrucs<br />
i visigòtics de l'antic bisbat<br />
d'Ègara, a Terrassa.<br />
(Foto AAVV-AP Sant Pere)<br />
rafí Pitarra, Ramon Pàmies, Francesc d'Assís Picas,<br />
entre altres; els més representats són sobretot els de<br />
Josep Maria Folch i Torres. Unes i altres representacions,<br />
però, tenen una incidència popular a remarcar,<br />
que fia fet que els pessebres vivents hagin proliferat<br />
en els darrers quinze anys, i que els pastorets —com<br />
els de l'Ametlla de Merola— es mantinguin sense<br />
perdre l'interès de la gent. Possiblement també hi<br />
ajudi el fet que unes i altres representacions tenen<br />
lloc en les dates nadalenques, en les quals la tradició<br />
té un seguiment força massiu.<br />
De passions, n'hi ha de dues menes, les que se celebren<br />
a l'exterior, durant els dies de Setmana Santa,<br />
com el Via Crucis Vivent de Sant Hilari Sacalm o la<br />
Passió de Sant Climent Sescebes, i les que es fan en<br />
un teatre, tots els dies festius des de Carnestoltes fins<br />
a l'inici de maig, com les d'Esparreguera, Olesa de<br />
Montserrat i Cervera. Entre les passions, hi podem<br />
trobar des de la de Verges, basada en un text del segle<br />
XVIII d'Antoni de Sant Jeroni, fins a una moderna<br />
interpretació de la Passió, tant interessant com agosarada,<br />
a Vilalba dels Arcs.<br />
Dins d'aquest teatre festiu, hi ha d'altres representacions<br />
que, si bé tenen relació amb la data del ca-