festa - Fundació Lluís Carulla
festa - Fundació Lluís Carulla
festa - Fundació Lluís Carulla
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
La Fia Faía, l'única <strong>festa</strong> de<br />
foc del solstici d'hJvern que<br />
conserva l'atractiu primitiu,<br />
se celebra la nit de Nadal a<br />
dues poblacions de l'Alt<br />
Berguedà: Bagà i Sant Julià<br />
de Cerdanyola. Les faies són<br />
feixos trenats d'una herba,<br />
anomenada faiera, que arriben<br />
a fer quatre metres d'alçada.<br />
(Foto Jan Grau)<br />
ten tot un seguit de llicències i períodes de permissivitat<br />
que presenten com a comú denominador el fet<br />
de capgirar l'ordre establert. Així hi trobem les Saturnalia,<br />
les Lupercalia i les Matronalia, que se celebraven<br />
als mesos de desembre, gener i febrer respectivament.<br />
Les primeres marcaven en certa manera el final<br />
de l'any vell i l'inici del nou; hom feia bromes i enganyifes<br />
i els rols habituals s'invertien, amb festes<br />
d'esclaus i de les classes socialment més dèbils. Les<br />
segones eren ritus pastorals de preservació dels ramats<br />
contra els llops i de fecundació del bestiar, durant<br />
els quals els homes es vestien amb pells de llops<br />
i altres animals. Finalment, les Matronalia éreu dedicades<br />
a Juno, deessa protectora de les dones en general<br />
i dels parts, i recordaven el mitològic rapte de<br />
les Sabines. Mentre duraven era tradició que les dones<br />
manessin els seus marits, els quals a vegades es<br />
vestien de dones. Altre cop, tot plegat no us recorda<br />
diades com els Sants Innocents (bromes i enganyifes)<br />
Nadal del 2003 I 21<br />
Astronomicum Caesareum,<br />
segle XVI. Biblioteca de la<br />
Universitat de Barcelona.<br />
(Foto Ramon Manent)<br />
i especialment el Carnaval (disfresses, transvestisme,<br />
inversió de l'ordre establert}? No veieu en les Lupercalia<br />
unes mani<strong>festa</strong>cions festives que entronquen directament<br />
amb les nostres cerimònies a l'entorn de<br />
Sant Antoni Abat (conegut popularment com a Sant<br />
Antoni dels animals, dels ases i, especialment, del<br />
porquet)? Això, per no fer referència a les clares semblances<br />
entre les Matronalia i la <strong>festa</strong> de les dones de<br />
Riba-roja i altres celebracions properes que tenen lloc<br />
a les terres de l'Ebre per Santa Àgata. j<br />
Calendari litúrgic cristià<br />
Pròpiament, el nostre calendari és el calendari litúrgic<br />
cristià, que deriva directament del calendari<br />
hebreu (per gran part de l'estructura festiva) i del calendari<br />
romà (pel que fa als noms, l'estructura dels<br />
mesos i la seva durada). El calendari litúrgic, que ve<br />
marcat bàsicament pel santoral cristià, no és res més