Asaig Joan F. Mira Llegir Homer - A casa nostra
Asaig Joan F. Mira Llegir Homer - A casa nostra
Asaig Joan F. Mira Llegir Homer - A casa nostra
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
LLEGIR HOMER<br />
Aquesta primera setmana i mitja de l'estiu, he dedicat a <strong>Homer</strong> les meues hores<br />
quotidianes de lectura. Exactament, a l'Odissea, en la versió de Carles Riba. Jo llegia<br />
repetidament <strong>Homer</strong> en grec fa alguns anys (no té cap mèrit: em paguen cada mes per<br />
llegir i ensenyar aquestes coses), però ja fa temps que el tenia abadonat i sense honor,<br />
com l'arc d'Ulisses abans que Penèlope anara a buscar-lo a la cambra del tresor. Una<br />
vergonya. Ara he fet la prova de la lectura adolescent, i ha funcionat de manera divina.<br />
He llegit l'Odissea de la mateixa manera que vaig llegir el Quixot o Guerra i pau per<br />
primera vegada: com un llibre d'aventures, esperant a veure què passarà després, com<br />
acabarà l'episodi del gegant Polifem, com es resoldrà l'impossible combat final d'Ulisses<br />
amb els pretendents. Aquest final, per cert, és un exemple insuperable de tècnica del<br />
suspens, de l'emoció que et fa bategar el pols, de l'acció retardada fins al desenllaç que<br />
tots sabem per endavant, però que continuem esperant com si no haguera d'arribar mai,<br />
com si fóra intolerable que l'heroi haja de patir tanta humiliació abans de la venjança. I<br />
entremig, el lector, si és capaç d'una miqueta d'atenció, pot llegir versos com aquests: "I<br />
ella, escoltant-lo, plorava, i la pell del seu rostre es fonia, / com veiem que la neu es fon<br />
al cim de les serres / quan l'estova el xaloc després que el ponent l'ha empilada / i a<br />
mesura que es fon els rius corrents se n'emplenen: / tal es fonien en plors les seues<br />
galtes...". O com aquests altres: " ... I el cor li lladrava pels dintres: / com la gossa que es<br />
dreça amb els febles cadells entre cames, / quan no coneix algú i lladra amb deler de<br />
combatre...". Així només escrivia el Dant, moltes èpoques més tard, en els millors<br />
passatges de la Comèdia. I els temps del pare <strong>Homer</strong>, on comença per obra de Zeus i de<br />
Pal.les Atena la <strong>nostra</strong> literatura, fa ja vint-i-set o vint-i-vuit segles. Fa cosa d'un any, va<br />
aparéixer als Estats Units una versió més nova i més perfecta de l'Odissea, i en poques<br />
setmanes, en coberta dura, se'n van vendre més de seixanta mil exemplars. I encara<br />
pensen alguns que aquell país és el que és només per pura casualitat i sense mètit. Si<br />
algú, en aquestes terres tan mediterrànies i antigues, publicava una versió nova<br />
d'<strong>Homer</strong>, tinc por que no seria cap best-seller, ni en edició barata i de butxaca. O hem<br />
perdut l'art de navegar, o és que l'alé dels déus ja no bufa allà on solia.<br />
JOAN F. MIRA, Una biblioteca en el desert, Ed. Bromera, pp. 100-101. Publicat<br />
primerament el 3 de juliol de 1997<br />
1. Comprensió del text [3 punts]<br />
a) Descriu el tema i les parts bàsiques del text. (1 punt)<br />
b) Resumeix el contingut del text amb una extensió màxima de 10 línies. (1<br />
punt)<br />
c) Identifica la tipologia textual. Justifica la resposta (0’5 punts)<br />
d) Distingeix els índexs gràfics que modalitzen dels que no ho fan (0’5 punts)<br />
Altres possibles preguntes:<br />
e) Justifica el registre emprat.<br />
f) Analitza la modalització del text.<br />
g) Indica les funcions del lleguatge predominants i les modalitats oracionals<br />
emprades.<br />
h) A quina varietat de la llengua pertany el text. Justifica la resposta.
i) Cohesió gramatical. Posa exemples de referència anafòrica.<br />
j) Cohesió lèxica. Indica el camp semàntic predominant, justifica-ho amb<br />
hipònims i hiperònims i famílies lèxiques si apareixen al text.<br />
k) Cohesió gramatical. Quins són els connectors predominants al text.<br />
2. Anàlisi lingüística del text [3 punts]<br />
a) Subratlla i indica la pronunciació de les paraules o sintagmes següents (1<br />
punt)<br />
1. que et fa bategar el pols: sinalefa o elisió?<br />
2. episodi: oberta o tancada?<br />
3. seues hores: sorda o sonora?<br />
4. escrivia el Dante: sinalefa o elisió?<br />
5. passatges: sorda o sonora?<br />
b) Indica quin tipus de proposició o sintagma és i la seua funció sintàctica:<br />
(1 punt)<br />
1. Jo llegia repetidament <strong>Homer</strong> en grec<br />
2. Aquest final, per cert, és un exemple insuperable de tècnica del<br />
suspens<br />
3. I encara pensen alguns que aquell país és el que és només per pura<br />
casualitat<br />
4. que continuem esperant com si no haguera d'arribar mai<br />
c) Substitueix els sintagmes subratllats per pronoms febles i indica la funció<br />
sintàctica: (1 punt)<br />
1. et fa bategar el pols<br />
2. si és capaç d'una miqueta d'atenció<br />
3. pot llegir versos com aquests<br />
4. O hem perdut l'art de navegar,
3. Expressió i reflexió crítica [4 punts]<br />
a) Què et sembla la qüestió que planteja el text. Estàs d’acord o no amb el<br />
que diu l’autor? 200 paraules màxim, per tant pensa bé què has de<br />
posar!!!<br />
b) Literatura: Tema 16. <strong>Joan</strong> Francesc <strong>Mira</strong> ha reflexionat en els seus assajos<br />
sobre la <strong>nostra</strong> realitat contemporània. Explica-ho. 200 paraules màxim