al·legacions - Salvem la Platja Llarga
al·legacions - Salvem la Platja Llarga
al·legacions - Salvem la Platja Llarga
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
DEPARTAMENT DE MEDIAMBIENT I HABITATGE<br />
DE LA GENERALITAT DE CATALUNYA<br />
(Serveis Territorials de Tarragona)<br />
A l’atenció del senyor Carles Miranda i Estrampes<br />
Cap de l’Àrea de Medi Natural<br />
Tarragona, 24 de novembre del 2010<br />
Lo<strong>la</strong> Paniagua Valle i Noemí Martín Martín, amb DNI 14883075-M i 39695323-Z,<br />
en nom propi i en representació de <strong>la</strong> P<strong>la</strong>taforma ciutadana “<strong>Salvem</strong> <strong>la</strong> P<strong>la</strong>tja<br />
L<strong>la</strong>rga de Tarragona i el Bosc de <strong>la</strong> Marquesa”<br />
i Lluís Gurrera i Magrané, amb DNI 39689700-A, com a president de l’entitat<br />
excursionista i ambientalista GATA - Ecologistes de Tarragona (Grup d'Amics<br />
de Toni Achón)<br />
MANIFESTEN:<br />
Que examinat el Projecte de millora de l’hàbitat de <strong>la</strong> savina (Juniperus<br />
phoenicea) a l’espai d’interès natural Tamarit-Punta de <strong>la</strong> Móra al terme<br />
municipal de Tarragona, en endavant “el Projecte”, del qual els ha informat<br />
aqueix Servei Territorial mitjançant correu electrònic del dia 28 d’octubre del 2010,<br />
Atès que <strong>la</strong> finalitat principal d’aquesta p<strong>la</strong>taforma ciutadana és <strong>la</strong> preservació del<br />
patrimoni natural i del paisatge de <strong>la</strong> P<strong>la</strong>tja L<strong>la</strong>rga i del Bosc de <strong>la</strong> Marquesa,<br />
SOL·LICITEN:<br />
Que es tinguin en compte les AL·LEGACIONS que presenten a<br />
continuació,<br />
Que es tingui aquesta p<strong>la</strong>taforma per compareguda i interessada en l’expedient,<br />
que se <strong>la</strong> mantingui al corrent del procediment administratiu que se’n derivi i li sigui<br />
comunicada qualsevol resolució que es pugui prendre.<br />
Molt atentament,<br />
Lo<strong>la</strong> Paniagua Valle (DNI:14883075-M) - Tel. 690700191<br />
C/ Civaderia, 7, entresòl, 43003 Tarragona<br />
Email: p<strong>la</strong>tges@tinet.org<br />
Noemí Martín Martín (DNI:39695323-Z) - Tel. 663839657<br />
Lluis Gurrera Magrané (DNI: 39689700-A) - Tel. 620840479<br />
Carrer Major, 28, 2n Pis<br />
43763 La Nou de Gaià (Baix Gaià)- CAMP DE TARRAGONA
AL·LEGACIONS<br />
Continguts<br />
0- INTRODUCCIÓ.............................................................................5<br />
Hi ha alguns indrets que caldria<br />
ser capaços de no tocar massa................................................5<br />
1 Les ACLARIDES de PI BLANC .....................................................6<br />
RODAL 1..................................................................................7<br />
RODAL 2 i 3: posposar l’actuació..........................................11<br />
Ens adherim a les propostes del GEPEC...............................11<br />
ARBRES que es projecta TALAR...........................................13<br />
2 Sobre el DESTÍ de <strong>la</strong> FUSTA MORTA..........................................16<br />
Sobre <strong>la</strong> CONVENIÈNCIA de NO CANVIAR MASSA<br />
l’estructura ni l’aspecte visual del SÒL del BOSC..................23<br />
3 Estassades selectives .................................................................26<br />
FLORA D’AQUESTA ZONA....................................................29<br />
FAUNA...................................................................................30<br />
4 CARTELLS i senyalització al BOSC de <strong>la</strong> MARQUESA..............34<br />
El Projecte no contemp<strong>la</strong> el problema<br />
que p<strong>la</strong>nteja l’actual p<strong>la</strong>fó a l’entrada de l’EIN........................36<br />
5 INTERVENCIÓ<br />
a l’ACTUAL CAMÍ.....................................................................47<br />
.........................................................................................................47<br />
L’ESVORANC a <strong>la</strong> duna, ben al final del camí,<br />
sí que és un PROBLEMA.......................................................49<br />
6 ALTRES PROBLEMES................................................................51<br />
6.1 L'AILANT..........................................................................51<br />
6.2 S’ESTÀ TALLANT el LLENTISCLE<br />
als NOSTRES BOSCOS........................................................52
0- INTRODUCCIÓ<br />
Hi ha alguns indrets que caldria<br />
ser capaços de no tocar massa...<br />
- Per a poder contemp<strong>la</strong>r <strong>la</strong> natura evolucionant per si<br />
mateixa cap a estadis cada vegada més complexos, amb<br />
més biodiversitat, més adaptats i resistents al microclima de<br />
cada indret.<br />
- Per fidelitat al PRINCIPI de PRECAUCIÓ o caute<strong>la</strong><br />
màxima.<br />
- Per observança de <strong>la</strong> Directiva Europea d’Hàbitats,<br />
que indica que en un Espai d’Interès Natural, davant de<br />
qualsevol projecte, les administracions han de contemp<strong>la</strong>r,<br />
abans de cap altra possibilitat, l’“OPCIÓ ZERO” (és a dir, no<br />
fer el projecte, o minimitzar-ho al màxim).<br />
Vegeu a l’Annex « Alguns ARGUMENTS per aplicar <strong>la</strong> ‘SOLUCIÓ ZERO’ (o ‘0,1’) en<br />
molts espais naturals »<br />
Potser el BOSC de <strong>la</strong> MARQUESA n’és un...<br />
- Perquè és un autèntic BOSC de CONTE,<br />
que ens encisa amb les seva bellesa salvatge tan bon punt<br />
ens hi endinsem.<br />
- També perquè, malgrat un incendi que va patir fa unes<br />
dècades, ha evolucionat positivament i de forma molt natural,<br />
fins a arribar al que és ara: un ECOSISTEMA amb un molt<br />
alt grau de BIODIVERSITAT, tant pel que fa a <strong>la</strong> FLORA<br />
com a <strong>la</strong> FAUNA que hi viu i que hi troba protecció,<br />
especialment al SOTABOSC.
El Projecte introduiria CANVIS BRUSCOS en aquest sotabosc.<br />
Pensem, en canvi, que no s’ha de tocar massa, per tal de no<br />
disminuir <strong>la</strong> seva capacitat d’acollir <strong>la</strong> fauna que hi perviu.<br />
Una ACTUACIÓ EXTENSIVA en un espai EIN tan reduït i<br />
aïl<strong>la</strong>t com és el Bosc de <strong>la</strong> Marquesa (ja que hi passen una<br />
carretera i una via de ferrocarril, un espai que caldria permeabilitzar<br />
més, amb connectors faunístics) comporta els següents impactes:<br />
- Alteració del microclima del qual depenen les espècies<br />
(minva de <strong>la</strong> humitat, més vent, més llum...)<br />
- afectació de <strong>la</strong> comunitat fúngica<br />
- afectació de <strong>la</strong> flora<br />
- afectació de <strong>la</strong> fauna (refugis, nidificació...)<br />
- erosió del sòl<br />
- canvis en l’aspectedel paisatge<br />
- Altres impactes no prevists<br />
1 Les ac<strong>la</strong>rides de pi b<strong>la</strong>nc<br />
El Tarragonès és un dels últims indrets de Catalunya on es pot<br />
trobar <strong>la</strong> savina litoral (Juniperus phoenicea ssp.<br />
euromediterrania), abundant al Bosc de <strong>la</strong> Marquesa. En trobem<br />
els rodals pulvinars més característics a prop del mar.<br />
Semb<strong>la</strong> evident, quan s’observa in situ, que <strong>la</strong> savina està<br />
perjudicada per l’ombra dels pins. Com que aquests van estenentse<br />
cap al mar, podrien arribar a pertorbar molt el desenvolupament<br />
de les savines climàciques (o madures), que es troben en <strong>la</strong> franja<br />
més propera a <strong>la</strong> costa.
RODAL 1<br />
Com podem veure en aquesta foto aèria dels anys 90, sí que és<br />
cert que el pi b<strong>la</strong>nc ha avançat en el RODAL 1 a <strong>la</strong> façana<br />
marítima en el últims anys.<br />
Foto de les “Propostes per a una Gestió Sostenible”, de DEPANA. 1997<br />
Cal tenir en compte que aquest espècie vegetal té un creixement<br />
molt lent i que els seus fruits triguen dos anys a madurar abans que<br />
siguin ingerits per un animal, amb un percentatge de germinació del<br />
40 al 60%.<br />
Fruits de <strong>la</strong> savina
Les dades fins ara exposades aconsellen una gestió del bosc més<br />
gradual en el temps, amb diferents fases, continuada,<br />
detal<strong>la</strong>da, minimalista, sempre actuant des del concepte de<br />
CIRURGIA VEGETAL.<br />
El Projecte requereix una DIRECCIÓ AMBIENTAL CONSTANT, és<br />
a dir l’atenció CONTÍNUA d’un equip dirigit per un ESPECIALISTA<br />
CIENTÍFIC (ambientalista, biòleg...), acompanyat si s’escau<br />
d’ajudants.<br />
La proposta de <strong>la</strong> Generalitat preveu operaris amb desbrossadores,<br />
res a veure amb <strong>la</strong> cirurgia vegetal!<br />
Caldria afinar molt les pautes generals de treball, i fer-les<br />
adaptables a cada cas concret. A continuació en detallem<br />
algunes:<br />
- No ta<strong>la</strong>r els grans pins pinyoners<br />
- Extreure alguns pins b<strong>la</strong>ncs que amenacen directament<br />
als peus de savinar, bàsicament pins molt joves que surten de les<br />
mates de savina, l'eliminació dels quals no suposaria a penes<br />
variació de <strong>la</strong> massa vegetal.<br />
- Respectar els arbres i els punts paisatgístics<br />
emblemàtics.<br />
- Recic<strong>la</strong>r troncs i branques per tapar senders<br />
prescindibles i que no interessa que siguin freqüentats. Així es<br />
conservarien algunes àrees del bosc més solitàries, menys<br />
transitades i per tant, més aptes per a <strong>la</strong> vida animal.<br />
- Fer intervencions de manera PROGRESSIVA, per tal de<br />
poder observar, estudiar com respon l'ecosistema, com es<br />
regenera...<br />
- Fer-les també de forma ESPARSA i discontínua, evitant<br />
les actuacions que homogeneïtzen l'espai, buscant<br />
l’heterogeneïtat, que afavoreix <strong>la</strong> biodiversitat.<br />
- Adaptació d'aquests criteris en funció de cada cas.<br />
- Etc.
EXEMPLES:<br />
RODAL 1. Pi i punt emblemàtic
- En el cas de <strong>la</strong> foto següent, veiem un pi b<strong>la</strong>nc que fa ombra a<br />
l’entrada del camí i al mateix temps embelleix el paisatge. Es<br />
podrien treure només unes poques branques que fan ombra al<br />
savinar de l’esquerra.<br />
RODAL 1.<br />
- Un altre exemple (foto següent): un pi b<strong>la</strong>nc comença a créixer<br />
en una mata de Juniperus Phoenicea propera al mar (futura<br />
competència i fàcil de solucionar, amb poca pèrdua de massa<br />
vegetal, ara que el pi b<strong>la</strong>nc és petit).<br />
-Per a aquests tipus de feina no farien falta ni tan sols<br />
motoserres. Actuarem amb més precaució i precisió fent servir<br />
eines manuals, com ara serres, cisalles, pics, ja que es tracta<br />
d’extreure pins molt joves entre les savines.
RODAL 2 i 3: posposar l’actuació<br />
Ens adherim a les propostes del GEPEC<br />
d’actuar de moment només al RODAL 1,<br />
posposant l’actuació dels RODALS 2 i 3,<br />
per les raons següents:<br />
- Perquè el RODAL 1 és <strong>la</strong> zona on millor es desenvolupa <strong>la</strong><br />
savina, i semb<strong>la</strong> urgent alliberar-<strong>la</strong> dels joves pins b<strong>la</strong>ncs<br />
que comencen a créixer.<br />
- Per tal de no introduir modificacions importants i<br />
brusques en una zona massa extensa i delicada del bosc,<br />
afectant <strong>la</strong> seva biodiversitat, sobretot en qüestió de fauna.<br />
Acanthodactylus erythrurus Scarabaeus semipunctatus<br />
Rhinolophus hipposider Otus scops<br />
- I perquè caldria un estudi ecosistèmic més acurat,<br />
consultant les sèries de vegetació que es puguin conèixer en<br />
aquest indret i <strong>la</strong> seva vegetació climàcica, madura o<br />
potencial, avaluant les pertorbacions (incendis, grans tales)...,<br />
una evolució que està condicionada pels factors climàtics,<br />
edàfics, etc.
- I també caldria fer un estudi més acurat de les pautes<br />
a seguir, que han de ser ben adaptables, i dels<br />
treballs a realitzar, no tant basant-se en estadístiques<br />
indicadores d’actuacions homogènies i homogeneïtzants, i<br />
amb més sensibilitat adaptada a cada indret del bosc.<br />
Per exemple, per a afavorir l’hetereogeneïtat, per què no deixar<br />
alguns Rodals com <strong>la</strong> següent foto?
c) ARBRES que es projecta TALAR<br />
Rodal 1 (3,6 Ha):<br />
Peus inicials: 292 x 3,6 = 1.051<br />
Peus a ta<strong>la</strong>r: 78 x 3,6 = 281 (26,73%)<br />
Peus finals: 214 x 3,6 = 770<br />
Rodal 2 (4,3 Ha):<br />
Peus inicials: 814 x 4,3 = 3.500<br />
Peus a ta<strong>la</strong>r: 222 x 4,3 = 955 (27,28%)<br />
Peus finals: 592 x 4,3 = 2.546<br />
Rodal 3 (2,9 Ha):<br />
Peus inicials: 902 x 2,9 = 2.616<br />
Peus a ta<strong>la</strong>r: 321 x 2,9 = 931 (35,58%)<br />
Peus finals: 580 x 2,9 = 1682<br />
TOTAL ARBRES a TALAR: 2.167 d’un total de 7.167<br />
Potser són massa en un sol any per a 10,8 Ha, si no es volen<br />
introduir canvis massa importants en aquest ecosistema.<br />
La mateixa actuació podria fer-se més escalonada al l<strong>la</strong>rg d’uns<br />
cinc anys, per exemple, i no a tots els indrets del bosc. Els canvis,<br />
que sempre perjudiquen tant <strong>la</strong> flora com <strong>la</strong> fauna, no serien tan<br />
bruscos i estesos en superfície.<br />
Des de <strong>la</strong> P<strong>la</strong>taforma ens oferim a estar in situ en el moment que<br />
s’escullen els arbres concrets a tal<strong>la</strong>r. Ens semb<strong>la</strong> un moment<br />
molt determinant.
d) Els ARBRES TORTS<br />
Aprofitem per donar un espai a <strong>la</strong> defensa dels arbres que no<br />
creixen ben drets, que creixen una mica esquifits, i/o inclinats, fins<br />
i tot paral·lels al terra en algun moment: són part del que fa que<br />
aquest bosc sigui un bosc de conte, amb les seves formes tan<br />
sinuoses.<br />
I això també forma part de <strong>la</strong> biodiversitat d’un indret:<br />
potser hi ha algun animal que troba que aquest tronc és útil per a<br />
alguna cosa.<br />
Com diu el GEPEC:<br />
1<br />
1. Hi afegirem una observació: en un pi dret el foc puja molt ràpidament, ja que<br />
<strong>la</strong> calor es propaga verticalment i s’escalfa <strong>la</strong> totalitat del tronc, des de baix<br />
cap a dalt, molt de pressa. Tanmateix en un arbre horitzontal (molt<br />
interessant per a trencar l’homogeneïtat i acollir molta fauna), el foc<br />
triga més a escampar-se.<br />
1
...A part de <strong>la</strong> bellesa que aporten al paisatge...
2 Sobre el DESTÍ<br />
de <strong>la</strong> FUSTA MORTA<br />
a) Quant als ARBRES MÉS GRANS<br />
per ta<strong>la</strong>r (que haurien de ser molt pocs),<br />
estem ben d’acord amb <strong>la</strong> proposta del GEPEC de:<br />
Per tant, és molt millor deixar els arbres caiguts per<br />
fenòmens naturals dins les zones boscoses no<br />
humanitzades, i que <strong>la</strong> natura segueixi el seu curs.>><br />
Sobre <strong>la</strong> conveniència de deixar in situ <strong>la</strong> fusta<br />
prima de les tasques d'esbrossada<br />
Sobre si és millor deixar les branques a terra o no tocarles,<br />
no hi ha una gran diferència. Els fongs del sòl no<br />
poden penetrar a dins del tronc sense un procés previ<br />
de descomposició de <strong>la</strong> fusta, i aquesta és <strong>la</strong> important<br />
tasca dels insectes barrinadors (corcs, formigues i<br />
escarabats), dels rosegadors, dels ocells nidificadors de<br />
troncs, i molts altres, que creen els microhàbitats i<br />
faciliten l'entrada de fongs i bacteris a les “entranyes” de<br />
<strong>la</strong> fusta. El volum de branques amuntegades és molt<br />
gran si es trituren, i <strong>la</strong> major part no estarà en contacte<br />
directe amb el sòl fins que hagin passat uns quants<br />
anys. De fet, si queda dret o inclinat un pi mort, <strong>la</strong><br />
primera part a descompondre’s és <strong>la</strong> base del tronc i <strong>la</strong><br />
gravetat fa <strong>la</strong> resta.>>
Aportem fotos de l’aspecte dels boscos propers a <strong>la</strong> P<strong>la</strong>tja del<br />
Castell (també Espai d’Interés Natural), a <strong>la</strong> Costa Brava,<br />
desprès d’una actuació de “Gestió Forestal Sostenible”, que<br />
tractant-se d’un EIN ha hagut de ser permesa o potser fins i tot<br />
portada a terme pel DMAH.<br />
En una enorme extensió de bosc (<strong>la</strong> seva totalitat), semb<strong>la</strong>va que hi<br />
hagués hagut un desastre nuclear!
No cal ni tan sols ser especialista en medi ambient per entendre que<br />
molta fauna no podrà sobreviure a canvis tan radicals, a <strong>la</strong><br />
pèrdua de biodiversitat vegetal i de refugis...<br />
Aquestes actuacions s’han portat a terme, probablement, per tal de<br />
prevenir (mai del tot) els incendis a molt curt termini.<br />
Però el que s’aconsegueix amb aquest tipus d’actuacions és:<br />
- acabar amb els boscos a mig termini, ja que resultarà<br />
més difícil que aguantin les sequeres estivals, a part que<br />
un “sotabosc net” augmenta l’impacte de les ventades, que<br />
arrancaran els pins més fàcilment...<br />
- condemnar els boscos a ser sempre pinedes, sense<br />
poder evolucionar a estadis més climàcics, i per cert<br />
molt menys combustibles.
Aquí veiem altres panoràmiques dels boscos propers<br />
a <strong>la</strong> p<strong>la</strong>tja de Castell.<br />
Només creixen gramínies anuals (veure foto de dalt),<br />
que també suposen un perill d’incendi.<br />
No podem arriscar-nos a una actuació ni de lluny semb<strong>la</strong>nt, amb<br />
aquests resultats, al Bosc de <strong>la</strong> Marquesa.
Sobre <strong>la</strong> CONVENIÈNCIA de NO CANVIAR MASSA l’estructura<br />
ni l’aspecte visual del SÒL del BOSC<br />
- per raons paisatgístiques,<br />
- perquè no coneixem prou les indubtables conseqüències<br />
per als diferents tipus de fauna (artròpodes etc.),<br />
- perquè l’efecte “mulching” de <strong>la</strong> brossa, fonent-se amb<br />
el sòl, és molt menys acusat a les nostres contrades<br />
mediterrànies, on el sòl està molt sec, gairebé sempre, i<br />
els fongs no proliferen...<br />
Aspecte actual del terra al Rodal 2
La intervenció suposaria una greu pertorbació, tant per a les<br />
diferents comunitats fúngiques, com per a <strong>la</strong> fauna, els<br />
microclimes del sòl, els microhàbitats, l’erosió del sòl, etc.<br />
Cal recordar que les espècies de fongs que es troben en aquest<br />
bosc són molt especials; hi ha fins i tot una espècie només trobada i<br />
documentada en aquest paratge (Entoloma pseudodysthales).
Més encara caldria preservar l’estat actual del sòl a<br />
indrets com aquest, on es tracta de <strong>la</strong> sorra de <strong>la</strong> gran<br />
duna en permanent evolució.
3 Estassades selectives<br />
(pàg 32 de <strong>la</strong> Memòria, 6.1.1.3)<br />
Considerem que no s’ha d’extreure cap arbust en aquesta zona de<br />
bosc. No calen desbrossadores al Bosc de <strong>la</strong> Marquesa!<br />
JR Mendo del GEPEC/Ecologistes de Catalunya.<br />
Un “SOTABOSC NET” afavoriria les ventades a sota les copes dels<br />
arbres, per exemple. El vent no perd força si no troba vegetació.<br />
Més tenint en compte que és un sotabosc prou variat i poc<br />
inf<strong>la</strong>mable i no causa excessiva preocupació quan s’avalua el
perill d’incendi (no apareix en el projecte com a problema ni objectiu<br />
principal, sinó com un avantatge indirecte).<br />
No cal cap desbrossadora ni que sigui manual a l’equip d’eïnes i<br />
maquinària.<br />
Per una banda, convé que hi hagi zones amb sotabosc més<br />
dens, per afavorir els refugis i <strong>la</strong> nidificació d’espècies animals.<br />
En aquests espais més ombrívols creixerien brots de p<strong>la</strong>ntes,<br />
com ara les alzines, que comencen el seu desenvolupament en<br />
zones d’ombra.<br />
El sotabosc d’aquest paratge està compost d’espècies vegetals poc<br />
combustibles, i entre elles es formen espais d’ombra on circu<strong>la</strong> <strong>la</strong><br />
brisa que les refresca a l’estiu. Potser moltes p<strong>la</strong>ntes no podrien<br />
sobreviure massa temps sense aquests microclimes, que el mateix<br />
projecte reconeix al comentari de <strong>la</strong> Figura 5, pàg 59, en els<br />
Annexos a <strong>la</strong> Memòria :<br />
<br />
I al comentari de <strong>la</strong> Figura 6 :<br />
<br />
Entendríem més <strong>la</strong> preocupació si es tractés, per exemple, d’un<br />
sotabosc amb molta gatosa (Genista scorpius), que és molt<br />
inf<strong>la</strong>mable, i que inunda molts boscos a Catalunya. Però no és el<br />
cas del Bosc de <strong>la</strong> Marquesa, on només hi ha alguns peus de<br />
Genista scorpius al costat del càmping de <strong>la</strong> Móra.<br />
Segons el projecte : > (p.33)<br />
(p. 34)
No entenem que es vulguin eliminar mates de Rosmarinus<br />
officinalis i de Cistus. Hi ha poques mates en aquesta zona, que<br />
no creixen massa, i que també tenen el seu interès propi encara<br />
que no estiguin protegides. Per què cal eliminar-les? També formen<br />
part de <strong>la</strong> biodiversitat d’aquests indrets, que serà més elevada com<br />
més espècies diferents hi hagi. Es diu que es poden considerar<br />
combustibles (gairebé tot ho és als nostres boscos mediterranis!)<br />
però no ho són tant, ni de bon tros, com un matoll de gatosa<br />
(Genista scorpius).<br />
Rosmarinus officinalis Cistus clusii Cistus albidus Genista scorpius<br />
Considerant que al Bosc de <strong>la</strong> Marquesa no hi ha una forta<br />
presència d’aquestes espècies més combustibles, no entenem<br />
perquè calen grans desbrossadores de martells,<br />
motodesbrossadores mecàniques, motoserres,etc.<br />
Encara que comprenem que s’ha de cuidar l’últim reducte de savina<br />
litoral a Catalunya, no per això el Bosc de <strong>la</strong> Marquesa s’ha de<br />
convertir en una ”explotació” de savina litoral, en una espècie de<br />
jardí de savines, estassant tots els altres arbusts, excepte el<br />
margalló (Chamaerops humilis), que també està protegit.<br />
Bruc (Erica multiflora), al Bosc de <strong>la</strong> Marquesa.
FLORA D’AQUESTA ZONA<br />
EXTRET DEL PROJECTE DE MILLORA DE L’HÀBITAT DE LA SAVINA<br />
-Quina d’aquestes espècies vegetals, a part del Rosmarinus i el<br />
Cistus, es volen eliminar del Bosc de <strong>la</strong> Marquesa?<br />
HÀBITAT: Savinar litoral (Juniperetum lyciae)<br />
Chamaerops humilis Margalló<br />
Cistus salvifolius Estepa borda<br />
Erica multiflora Bruc d’hivern<br />
Halimium halimifolium Estepa d’arenal<br />
Juniperus oxycedrus Càdec<br />
Juniperus phoenicea subsp. lycia Savina litoral<br />
Pistacia lentiscus Llentiscle<br />
HÀBITAT: Màquia litoral de coscoll i margalló<br />
(Querco-Pistacietum lentisci)<br />
Asparagus stipu<strong>la</strong>ris Esparraguera marina<br />
Chamaerops humilis Margalló<br />
Erica multiflora Bruc d’hivern<br />
Myrtus communis Murtra<br />
Pistacia lentiscus Llentiscle<br />
Quercus coccifera Garric<br />
Smi<strong>la</strong>x aspera Arítjol<br />
S’hi pot trobar també Arçot (Rhamnus lycioides)<br />
HÀBITAT: Brol<strong>la</strong> de romaní i bruc d’hivern amb estepero<strong>la</strong><br />
(Anthillido-Cistetum)<br />
Rosmarinus officinalis Romaní<br />
Erica multiflora Bruc d’hivern<br />
Cistus clusii Estepero<strong>la</strong><br />
Cistus salvifolius Estepa borrera<br />
Chamaerops humilis Margalló<br />
Globu<strong>la</strong>ria alypum Foixarda<br />
Juniperus phoenicea subsp. lycia Savina litoral<br />
Lonicera implexa Lligabosc<br />
Pistacia lentiscus Llentiscle<br />
Quercus coccifera Garric<br />
Quercus ilex Alzina<br />
Juniperus oxycedrus Càdec<br />
Anthyllis cytisoides Botja b<strong>la</strong>nca<br />
Rhamnus a<strong>la</strong>ternus A<strong>la</strong>dern<br />
Rhamnus lycioides A<strong>la</strong>dern de ful<strong>la</strong> petita<br />
Ulex parviflorus Gatosa<br />
Thymus vulgaris Farigo<strong>la</strong><br />
Dorycnium pentaphyllum Botja d’escombres<br />
Fumana ericoides Estepa groga<br />
Helianthemum syriacum Romer b<strong>la</strong>nc
HÀBITAT: Roquissars (Crithmum-Limonietum)<br />
Crithmum maritimum Fonoll marí<br />
Inu<strong>la</strong> crithmoides Salsona<br />
Limonium gibertii Nebulosa<br />
Limonium virgatum Ensopeguera<br />
P<strong>la</strong>ntago crassifolia P<strong>la</strong>ntatge crassifoli o pedrenca marina<br />
S’hi pot trobar també: Bufa<strong>la</strong>ga (Thime<strong>la</strong>ea hirsuta), Sa<strong>la</strong>t (Atriplex halimium), Lliri de<br />
mar (Pancratium maritimum), Jull (Agropyrum mediterraneum)...<br />
FAUNA<br />
localitzada a <strong>la</strong> P<strong>la</strong>tja L<strong>la</strong>rga, Bosc de <strong>la</strong> Marquesa i voltants.<br />
Fonts:<br />
- “La Punta de <strong>la</strong> Móra, síntesi naturalística d’un espai del litoral tarragoní<br />
(propostes per a una gestió sostenible)”, de Mª Purificación Canals i Ventin<br />
(DEPANA – 1997)<br />
- Estudi de Toni Bara , biòleg del GEPEC/Ecologistes de Catalunya, per<br />
encàrrec de <strong>la</strong> Conselleria de Medi ambient -2005<br />
Sylvia atricapil<strong>la</strong> Tal<strong>la</strong>rol de casquet<br />
Alectoris rufa Perdiu<br />
Emberiza cia Sit negre<br />
Lanius senator Capsigrany<br />
Carduelis cannabina Passarell<br />
Saxico<strong>la</strong> torcuata Bitxac, cagamànecs<br />
Tordus philomelos Tord<br />
Miliaria ca<strong>la</strong>ndra Cuixidell, cruixidell<br />
Carduelis chloris Verdum, verderol<br />
Muscicapa striata Papamosques gris<br />
Sylvia undata Tal<strong>la</strong>reta cual<strong>la</strong>rga<br />
Oriolus oriolus Oriol<br />
Sylvia me<strong>la</strong>nocepha<strong>la</strong> Tal<strong>la</strong>rol capnegre<br />
Lullu<strong>la</strong> arborea Cotoliu<br />
Sylvia cantil<strong>la</strong>ns Tal<strong>la</strong>rol de garriga<br />
Hippo<strong>la</strong>is polyglotta Bosqueta vulgar<br />
Phylloscopus trochilus Mosquiter de passa<br />
Phylloscopus collybita Mosquiter groc petit, futa<br />
Carduelis carduelis Cadernera<br />
Fringi<strong>la</strong> coelebs Pinsà<br />
Serinus serinus Gafarró<br />
Garrulus g<strong>la</strong>ndarius Gaig<br />
Turdus meru<strong>la</strong> Mer<strong>la</strong>
Picus viridis Picot verd<br />
Cistico<strong>la</strong> juncidis Trist<br />
Sturnus decaocto Tórtora turca<br />
Falco tinnunculus Xoriguer, astoret, esparver<br />
Buteo buteo Aligot, pilot<br />
Acciper gentilis Astor<br />
Otus scops Xot, xup<br />
Athene noctua Mussol, xup<br />
Tito alba Òliba, xibeca<br />
Cercotrichas ga<strong>la</strong>ctoides Cuaen<strong>la</strong>irat<br />
Pica pica Garsa<br />
Passer montanus Pardal, xarrec, tordal<br />
Emberiza citrinel<strong>la</strong> Verdero<strong>la</strong>, gratapalles d'esbarzer<br />
Coturnix coturnix Guatl<strong>la</strong><br />
Hirundo rustica Oreneta comuna<br />
Anthus pratensis Titel<strong>la</strong><br />
Sturnus unicolor Estornell negre<br />
Sturnus vulgaris Estornell comú<br />
Motacil<strong>la</strong> alba Cuereta b<strong>la</strong>nca, pastorel<strong>la</strong><br />
Merops apiaster Abellerol, bellero<strong>la</strong><br />
Crapimulgus ruficollis Sibol<br />
Estreptotelia turtur Tórtora<br />
Upupa epox Puput<br />
Acanthodactylus erythurus Sargantana cua-roja<br />
Galerida cristata Cogul<strong>la</strong>da<br />
Regulus ignicapillus Bruel<br />
Delichon urbica Oreneta cuab<strong>la</strong>nca<br />
Genetta genetta Gat mesquer, Geneta<br />
Caprimulgus ruficollis Siboc<br />
Apodemus sylvaticus Ratolí de bosc<br />
Mus spretus Ratolí de camp<br />
Rattus rattus Rata negra<br />
Suncus etruscus Musaranyeta<br />
Crocidura russu<strong>la</strong> Musaranya<br />
Oryctogalus cuniculus Conill<br />
Microtus duodecimostatus Talpó<br />
Sciurus vulgaris Esquirol<br />
Elyomis quercinus Rata cel<strong>la</strong>rda<br />
Troglodites troglodites Cargolet, ull de bou<br />
Filis silvestris Gat fer<br />
Myotis myotis Ratpenat de musell l<strong>la</strong>rg<br />
Felis silvestrys Gat salvatge<br />
Iphiclides podalirius Papallona zebrada<br />
Pha<strong>la</strong>crocorax Aristotelis Corb marí<br />
Myrmileon sp. Gavots<br />
Su<strong>la</strong> Bassana Mascarells<br />
Gavia sp. Calàbries<br />
Puffinus sp. Baldrigues<br />
Myrmeleontidae Formiga-lleó<br />
Ateuchus hacer Escarabat piloter<br />
Meles meles Toixó, Teixó<br />
Atelerix algirus Eriçó c<strong>la</strong>r o b<strong>la</strong>nc
Erithacus rubecu<strong>la</strong> Pit-roig, barba-roig<br />
C<strong>la</strong>mator g<strong>la</strong>ndarius Cucut reial<br />
Cuculus canorus Cucut<br />
Luscinia megarhynchos Rossinyol<br />
Phoenicurus phoenicurus Cotxa cua-roja<br />
Jynx torquil<strong>la</strong> Colltort<br />
Thertia brachydacty<strong>la</strong> Raspinell<br />
Aegithalos caudatus Mallerenga cual<strong>la</strong>rga<br />
Parus caeruleus Mallerenga b<strong>la</strong>va<br />
Parus ater Mallerenga petita<br />
Miriopterusschreibersii Ratpenat de cova<br />
Parus major Mallerenga carbonera, primavera o capnegre<br />
Pipistrellus pipistrellus Ratapatxet<br />
Vulpes vulpes Guineu<br />
Muste<strong>la</strong> nivalis Moste<strong>la</strong><br />
Martes foina Fagina<br />
Meles meles Toixó<br />
Geneta geneta Gat mesquer<br />
Felis silvestris Gat salvatge, fer o feréstec<br />
Muste<strong>la</strong> putorius Colina<br />
Lutra lutra Llúdriga, llúdria, lludrà<br />
Plecotus auritus Ratpenat orellut septentrional<br />
Rhinolophus ferrum-equinum Ratpenat de ferradura gros<br />
Puffinus puffinus Baldrigues, baldritges, xurrics<br />
Parus cristatus Mallerenga emplomel<strong>la</strong>da o primavera de cresta<br />
Apus pallidus Falciot pàl·lid, falcillot, falcil<strong>la</strong>, falcià<br />
Gavia stel<strong>la</strong>ta Calàbria petita<br />
Gàvia immer Calàbria grossa<br />
Me<strong>la</strong>nita fusca Ànec negre (tot negre, Me<strong>la</strong>nita nigra), ànec fosc?<br />
Numenius arquata Becut<br />
Charadrius alexandrinus Corriol camanegre<br />
Numenius phaeopus Pòlit cantaire<br />
Larus genei Gavina capb<strong>la</strong>nc<br />
Bubulcus ibis Esplugabous<br />
Montico<strong>la</strong> solitarius Mer<strong>la</strong> b<strong>la</strong>va<br />
Columba oenas Xixel<strong>la</strong><br />
Oenanthe oenanthe Còlit gris<br />
Calonectris diomedea Baldriga cendrosa<br />
Asio otus Mussol banyut<br />
Acmaeodera degener Escarabat sp.<br />
Ca<strong>la</strong>ndrel<strong>la</strong> brachydacty<strong>la</strong> Turrudel<strong>la</strong><br />
Sterna sandvisensis Xatrac bec-l<strong>la</strong>rg, escateret<br />
Egretta garcetta Martinet b<strong>la</strong>nc<br />
Larus ridibundus Gavina triallera<br />
Su<strong>la</strong> bassana Mascarell, catràs<br />
Larus fuscus Gavià fosc, galibà<br />
Alcedo atthis B<strong>la</strong>uet, martinet<br />
Larus cachinnans Gavià argentat, galibà<br />
Risa tridacty<strong>la</strong> Gavina de tres dits<br />
Larus me<strong>la</strong>nocepha<strong>la</strong> Gavina capnegre<br />
Pha<strong>la</strong>crocorax aristotelis Corb marí emplomal<strong>la</strong>t<br />
Anas p<strong>la</strong>tyrhynchos Ànec collvert
Larus audouinii Gavina corsa<br />
Podiceps cristatus Cabussó emplomal<strong>la</strong>t<br />
Stercorarius parasiticus Paràsit<br />
Sterna Hirundo Xatrac comú, escateret<br />
Alca torda Gavot<br />
Gavia arctica Calàbria agul<strong>la</strong><br />
Larus minutus Gavina menuda<br />
Gelochelidon nilotica Curroc<br />
Chlidonias hybridus Fumarell carab<strong>la</strong>nc<br />
Aquestes espècies de fauna, moltes protegides, podrien veure’s<br />
perjudicades directament o indirectament per l’actuació prevista al<br />
Projecte.<br />
I <strong>la</strong> major part d’aquestes espècies animals SÓN NOCTURNES,<br />
ja sigui per pròpia naturalesa o a causa d’un canvi d’hàbits per a<br />
evitar <strong>la</strong> pressió antròpica diürna.<br />
No creiem recomanable trebal<strong>la</strong>r de nit en cap cas (eventualitat<br />
que s’indica al punt 3.1.13 del Plec de condicions tècniques), per tal<br />
de no destorbar aquesta fauna amb focus, sorolls etc.
4 CARTELLS i senyalització<br />
al BOSC de <strong>la</strong> MARQUESA<br />
El Bosc de <strong>la</strong> Marquesa és un dels pocs indrets que queden verges a <strong>la</strong> costa<br />
central cata<strong>la</strong>na.<br />
<br />
(segons diu el projecte de senyalització de<br />
camins de l’Anel<strong>la</strong> Verda)<br />
Ens semb<strong>la</strong> molt bé <strong>la</strong> idea de posar un sol PLAFÓ, a l’entrada.<br />
Les DIMENSIONS del cartell previst al projecte (1,35 m x 1,35 m) ens<br />
semblen exagerades. Si són colors que no es mimetitzen amb el rerefons del<br />
paisatge, es veuran des de l’altra punta de <strong>la</strong> P<strong>la</strong>tja L<strong>la</strong>rga!! Encara que<br />
compleixi <strong>la</strong> normativa, caldria reduir-ho. El mateix es pot dir pel que fa a<br />
l’ALÇADA, per tal de reduir-ne l’impacte visual i permetre que els més<br />
petits en puguin gaudir.<br />
Pel que fa als CONTINGUTS: l’espai ocupat per senyals de prohibició no<br />
hauria de ser preponderant.<br />
En tot cas caldria espai per a informació sobre flora, fauna i altres<br />
aspectes d’aquest valuós entorn natural que es considerin interessants per<br />
a <strong>la</strong> sensibilització dels visitants.
Models massa agressius<br />
Una manera encertada per a reflectir les prohibicions seria el model que es<br />
troba a <strong>la</strong> desembocadura del Gaià.
...Seria interessant que els p<strong>la</strong>fons que s’instal·lin guardin<br />
coherència, en els materials i en l’estètica, amb <strong>la</strong> cartelleria<br />
del mateix EIN al qual pertany el Bosc de <strong>la</strong> Marquesa”.<br />
El Projecte no contemp<strong>la</strong> el problema que<br />
p<strong>la</strong>nteja l’actual p<strong>la</strong>fó a l’entrada de l’EIN<br />
Els visitants interpreten que el camí comença al costat del cartell, i el pas de <strong>la</strong><br />
gent va malmetent <strong>la</strong> duna en aquest indret, de <strong>la</strong> mateixa manera que s’ha<br />
malmès al final del camí de pedra que s’ha construït una mica més endavant, al<br />
morrot de <strong>la</strong> Creueta.<br />
Caldria doncs desp<strong>la</strong>çar el cartell uns 20 m cap a <strong>la</strong> dreta (i preferiblement<br />
eliminar-lo a fi d’evitar l’acumu<strong>la</strong>ció de cartells).
Cartell que caldria canviar de lloc<br />
També caldria tapar amb branques seques els punts propers que semblen<br />
camins. La idea de p<strong>la</strong>ntar-hi arbustos ens semb<strong>la</strong> molt poc realista, és confiar<br />
massa en el poder de <strong>la</strong> tecnologia; l’indret està molt exposat a <strong>la</strong> sequera, al<br />
vent, a l’aigua del mar quan hi ha temporals...<br />
Aprofitem per demanar permís per a tancar amb troncs i branques aquestes<br />
falses entrades, per tal que <strong>la</strong> gent no hi continuï passant, obrint més camí i<br />
soscavant <strong>la</strong> duna per aquest costat. Aquesta solució també es podria aplicar<br />
fàcilment a altres indrets del bosc.<br />
Indret on caldria posar el cartell, per on comença el sender, uns 20 m a <strong>la</strong> dreta
Proposem posar el cartell de manera que es pugui aprofitar pels dos costats,<br />
així es podria reduir <strong>la</strong> superfície (a 90 x 90 com a molt) i l'impacte visual seria<br />
menor que el del cartell projectat (1,35 x 1,35 m). I el més rústic possible, per<br />
tal que es mimetitzi amb el paisatge.<br />
Cartell 90 x 90. Caldria posar-lo més baix.<br />
... i grans (encara que compleixin el Manual de senyalització del DMAH ). Se’n pot<br />
aprofitar més l’espai i adaptar-lo al context i a les persones que passegen, en concret,<br />
pel Bosc de <strong>la</strong> Marquesa.
Cartells massa alts i massa b<strong>la</strong>ncs (amb molt d’impacte visual)
CARTELL aprofitat per DAVANT i per DARRERA<br />
Pot ser bona idea aprofitar el p<strong>la</strong>fó per a oferir informació addicional
En aquest cartell s’aprofiten les dues cares. Per davant, informa d’una<br />
problemàtica, l’erosió antròpica al penya-segat de Ca<strong>la</strong> Fonda...<br />
...i per l’altra cara, informa d’algunes de les espècies vegetals que es poden<br />
trobar a <strong>la</strong> zona: contribució a <strong>la</strong> sensibilització mitjançant el coneixement.
No es massa alt, i de lluny es mimetitza amb l’entorn<br />
(des del mirador natural de ca<strong>la</strong> Fonda no es podia percebre aquest cartell)<br />
P<strong>la</strong>fó amb base de fusta, a un EIN de <strong>la</strong> Costa Brava<br />
En aquest p<strong>la</strong>fó trobem uns continguts bastant complerts:<br />
mapa, fotos de les cales, explicació sobre <strong>la</strong> biodiversitat, descripció<br />
acompanyada de fotos de flora i fauna.
El p<strong>la</strong>fó hauria de ser molt menys impactant, sobretot a l’entrada per <strong>la</strong> P<strong>la</strong>tja<br />
L<strong>la</strong>rga, escollint colors més mimetitzats amb l’entorn.<br />
Preferim aquest disseny per ser més baix i més discret<br />
Cartell interessant quant a continguts, al riu Gaià.<br />
Per cert, els dos accessos al bosc poden quedar plens de<br />
p<strong>la</strong>fons i cartells si els diferents organismes van posant els seus: els de<br />
Medi ambient de <strong>la</strong> Generalitat, l’Ajuntament (que té una subvenció FEDER per<br />
a <strong>la</strong> senyalització de l’Anel<strong>la</strong> Verda), els guardes forestals, que aquests dies<br />
n’han posat dos a l’entrada per <strong>la</strong> P<strong>la</strong>tja L<strong>la</strong>rga i un altre a l’entrada per <strong>la</strong> Punta<br />
<strong>la</strong> Móra (per cert, bastant bonics i mimetitzats amb el paisatge), sumats al que<br />
ja hi ha ara, no tan mimetitzat...
Exemple de cúmul de senyalitzacions<br />
Cartell col·locat al final de <strong>la</strong> P<strong>la</strong>tja<br />
L<strong>la</strong>rga pels guardes forestals a l’octubre del 2010
SENYALITZACIÓ:<br />
Cal evitar <strong>la</strong> duplicitat de senyalitzacions en un mateix itinerari, com <strong>la</strong> que<br />
apreciem en aquesta foto.<br />
: VEURE<br />
*Una altra manera de reduir <strong>la</strong> pressió antròpica serà senyalitzar els<br />
camins principals mitjançant marques, amb el mínim impacte visual, com<br />
les utilitzades a <strong>la</strong> FEEC (Federació d’Entitats Excursionistes de Catalunya).<br />
No es qüestió de col·locar fites o senyals per a indicar cada “x” metres de<br />
camí.<br />
Els caminants no ens hauríem de sentir “ultra-guiats”. Evitarem senyalitzar<br />
aquells trams de camí on no hi ha possible confusió.<br />
En el cas del Bosc de <strong>la</strong> Marquesa, les marques de <strong>la</strong> FEEC serien<br />
b<strong>la</strong>nques i verdes.<br />
Els camins que no interessa que siguin freqüentats, es poden tapar amb<br />
troncs i branques i pintar les mateixes marques, però en forma d’aspa.
Quant més baix i rústic, més es mimetitza.<br />
Preferim el model de <strong>la</strong> foto de dalt a les de sota.<br />
Fotodenúncia de <strong>la</strong> revista<br />
Vèrtex de <strong>la</strong> FEEC
5 INTERVENCIÓ<br />
a l’ACTUAL CAMÍ<br />
La proposta d'actuació és força impactant, ja que es proposa <strong>la</strong><br />
eliminació de l’entrada més emblemàtica del Bosc de <strong>la</strong><br />
Marquesa.<br />
S'entén que es desviarà el pas de <strong>la</strong> gent per algun altre camí, però<br />
en el projecte no trobem quin és l’itinerari alternatiu, i per tant no es<br />
pot avaluar el seu impacte.<br />
I l’actual camí deixa de fer <strong>la</strong> seva funció, <strong>la</strong> qual cosa ens<br />
entristeix: si a les persones que això escriuen ens demanen quin és<br />
el camí més bonic que recordem, probablement diríem que és<br />
aquest.
Es proposa
L’ESVORANC a <strong>la</strong> duna, ben al final del camí,<br />
sí que és un PROBLEMA<br />
La punta <strong>la</strong> Creueta és sense dubte l’indret més fràgil de tot l’espai<br />
Construcció de pedra causant de l’esvoranc<br />
...un indret molt especial on mai s’hauria d’haver construït quelcom semb<strong>la</strong>nt.<br />
Potser seria el moment d’eliminar amb molta cura aquesta construcció,<br />
més tenint en compte que està posant en perill <strong>la</strong> gran duna en què<br />
s’assenta el bosc per aquest vessant (veure fotos)<br />
Quan acaba <strong>la</strong> construcció, els caminants pugen al camí, malmetent <strong>la</strong> duna.<br />
L’esvoranc semb<strong>la</strong> el camí de sortida
El problema és el GRAN ESVORANC que s`ha format, ja al final del<br />
camí, prop de <strong>la</strong> p<strong>la</strong>tja, amb un trencament molt important a <strong>la</strong><br />
duna, i que s’agreuja cada cop que hi han pluges molt fortes.<br />
Esvoranc vist des des de <strong>la</strong> duna. Al final, a <strong>la</strong> seva dreta,<br />
acaba un tros de cami de PEDRA DE MAMPOSTERIA:<br />
Caldria posar-hi sorra de <strong>la</strong> P<strong>la</strong>tja L<strong>la</strong>rga, recollida de diferents<br />
punts, compactant-<strong>la</strong> manualment amb cura per tal de no danyar<br />
més els arrels de les savines.<br />
Per evitar que hi passi més gent es poden posar PALS I CORDES ,<br />
fins que es consolidi <strong>la</strong> duna i <strong>la</strong> seva flora.
6 ALTRES PROBLEMES<br />
6.1 L’AILANT (AILANTHUS ALTISSIMA)<br />
Es un arbre al·lòcton altament expansiu i invasiu, molt difícil<br />
d’eradicar, que s’està estenent a partir d’alguns exemp<strong>la</strong>rs p<strong>la</strong>ntats<br />
al càmping les Palmeres.<br />
En <strong>la</strong> foto podem veure com es va apropant molt ràpidament al<br />
Bosc de <strong>la</strong> Marquesa.
6.2 S’ESTÀ TALLANT el LLENTISCLE<br />
als NOSTRES BOSCOS<br />
Els boscos litorals de casa nostra sobreviuen al límit cada estiu, i si<br />
fins ara ho tenien difícil, ara ho tindran pitjor, ja que el llentiscle<br />
(Pistacea lentiscus) és un arbust que fa un microclima i molta<br />
ombra a sota seu, refrescant molt el terra. En faltar-ne, l'estrès<br />
de <strong>la</strong> sequera estiuenca es farà notar més, i potser els arbres no<br />
podran sobreviure molts anys.<br />
A més, el llentiscle és molt poc combustible (per això es fa servir<br />
per remenar el cremat de ron, a part del bon gust que deixa). La<br />
presència del llentiscle, i <strong>la</strong> quasi inexistència de <strong>la</strong> gatosa, que és<br />
molt combustible, constitueixen una protecció.<br />
A Andalusia el llentiscle està protegit,<br />
perquè encara que n'hi ha molt, és molt necessari pel bosc.<br />
Aquí no està protegit, i no és un delicte agafar-ne.<br />
CALDRIA FER<br />
UN DECRET<br />
urgent<br />
PER PROHIBIR<br />
LA SEVA<br />
COLLITA.