Normativa bàsica de la llengua - Barcanova
Normativa bàsica de la llengua - Barcanova Normativa bàsica de la llengua - Barcanova
Normativa bàsica de la llengua Fonètica i ortografia Les vocals 1 Classifiqueu les paraules destacades en dos grups, segons que la vocal tònica correspongui al so de [ɛ] oberta o al de [e] tancada: a) No bec cervesa. e) Celles espesses. b) Bec de cigonya. f) Guerra cruenta. c) No ho ha comprès. g) S’ha fos el gel. d) I si me’n comprés una? h) Semàfor verd. 2 Classifiqueu les paraules destacades en dos grups segons que la vocal tònica correspongui al so de [ɔ] oberta o al de [o] tancada: a) Té molta sort. e) Un terròs de sucre. b) No hi sent: és sord. f) Tela de color terrós. c) S’ha fet un bony. g) Les llavors germinen. d) La roda està torta. h) I llavors el veié. 3 Marca la síl·laba tònica (T) i les àtones (A) de les paraules següents i, després, transcriu-ne fonèticament els sons vocàlics a sota, d’acord amb el sistema del català oriental. Per exemple: T A T A A T vent ventós ventijol [e] [ɔ] [o] [ə] [i] [ɔ] a) plat - platet - platerets T A T plat pla tet [a] [ə] [ə] b) fulla - fulleta - fullaraca So de [ɛ] oberta So de [e] tancada No bec cervesa. Bec de cigonya. Celles espesses. I si me’n comprés una? Guerra cruenta. No ho ha comprès. S’ha fos el gel. Semàfor verd. So de [ɔ] oberta So de [o] tancada Té molta sort. No hi sent: és sord. Un terròs de sucre. Tela de color terrós. La roda està torta. S’ha fet un bony. I llavors el veié. Les llavors germinen. A pla [a] A te [ə] T rets [ə] ©
- Page 2 and 3: A T A T A fu lla fu lle ta [u] [ə]
- Page 4 and 5: una fas… nòmad… un atlet… en
- Page 6 and 7: L’ambaixador féu una meravellosa
- Page 8 and 9: Normativa bàsica de la llengua Fon
- Page 10 and 11: 8 D’acord amb les normes i les ob
- Page 12 and 13: 4 Converteix els mots esdrúixols s
- Page 14 and 15: h) T’agrada la melmelada de mores
- Page 16 and 17: Normativa bàsica de la llengua Fon
- Page 18 and 19: ) (Se) (en) va adonar. / (Se) (en)
- Page 20 and 21: i) Fixem + ens + hi. Fixem-nos-hi.
- Page 22 and 23: 4 D’acord amb les normes, escriu
- Page 24 and 25: 12 Escriu tan o tant, quan o quant
- Page 26 and 27: ) Esta…a amoïnat per la seva cal
- Page 28 and 29: Normativa bàsica de la llengua Fon
- Page 30 and 31: f) ex…edir-se amb un a…a…inat
- Page 32 and 33: c) Sorte…en una …oia d’ar…e
- Page 34 and 35: La sonorització es produeix a tots
- Page 36 and 37: 5 Amb el prefix con- o com- forma u
- Page 38 and 39: 15 Completa els fragments següents
- Page 40 and 41: Normativa bàsica de la llengua Mor
- Page 42 and 43: … afores de la ciutat … olor mo
- Page 44 and 45: d) la barnilla del paraigua les bar
- Page 46 and 47: Masculí singular Femení singular
- Page 48 and 49: 9 En les expressions següents hi h
- Page 50 and 51: Normativa bàsica de la llengua Mor
<strong>Normativa</strong> <strong>bàsica</strong> <strong>de</strong> <strong>la</strong> <strong>llengua</strong><br />
Fonètica i ortografia<br />
Les vocals<br />
1<br />
C<strong>la</strong>ssifiqueu les paraules <strong>de</strong>staca<strong>de</strong>s en dos grups, segons que <strong>la</strong> vocal tònica correspongui al<br />
so <strong>de</strong> [ɛ] oberta o al <strong>de</strong> [e] tancada:<br />
a) No bec cervesa. e) Celles espesses.<br />
b) Bec <strong>de</strong> cigonya. f) Guerra cruenta.<br />
c) No ho ha comprès. g) S’ha fos el gel.<br />
d) I si me’n comprés una? h) Semàfor verd.<br />
2<br />
C<strong>la</strong>ssifiqueu les paraules <strong>de</strong>staca<strong>de</strong>s en dos grups segons que <strong>la</strong> vocal tònica correspongui al<br />
so <strong>de</strong> [ɔ] oberta o al <strong>de</strong> [o] tancada:<br />
a) Té molta sort. e) Un terròs <strong>de</strong> sucre.<br />
b) No hi sent: és sord. f) Te<strong>la</strong> <strong>de</strong> color terrós.<br />
c) S’ha fet un bony. g) Les l<strong>la</strong>vors germinen.<br />
d) La roda està torta. h) I l<strong>la</strong>vors el veié.<br />
3<br />
Marca <strong>la</strong> síl·<strong>la</strong>ba tònica (T) i les àtones (A) <strong>de</strong> les paraules següents i, <strong>de</strong>sprés, transcriu-ne<br />
fonèticament els sons vocàlics a sota, d’acord amb el sistema <strong>de</strong>l català oriental. Per exemple:<br />
T A T A A T<br />
vent ventós ventijol<br />
[e] [ɔ] [o] [ə] [i] [ɔ]<br />
a) p<strong>la</strong>t - p<strong>la</strong>tet - p<strong>la</strong>terets<br />
T<br />
A T<br />
p<strong>la</strong>t<br />
p<strong>la</strong> tet<br />
[a] [ə] [ə]<br />
b) ful<strong>la</strong> - fulleta - ful<strong>la</strong>raca<br />
So <strong>de</strong> [ɛ] oberta So <strong>de</strong> [e] tancada<br />
No bec cervesa. Bec <strong>de</strong> cigonya.<br />
Celles espesses. I si me’n comprés una?<br />
Guerra cruenta.<br />
No ho ha comprès.<br />
S’ha fos el gel.<br />
Semàfor verd.<br />
So <strong>de</strong> [ɔ] oberta So <strong>de</strong> [o] tancada<br />
Té molta sort. No hi sent: és sord.<br />
Un terròs <strong>de</strong> sucre. Te<strong>la</strong> <strong>de</strong> color terrós.<br />
La roda està torta. S’ha fet un bony.<br />
I l<strong>la</strong>vors el veié. Les l<strong>la</strong>vors germinen.<br />
A<br />
p<strong>la</strong><br />
[a]<br />
A<br />
te<br />
[ə]<br />
T<br />
rets<br />
[ə]<br />
©
A T A T A<br />
fu l<strong>la</strong><br />
fu lle ta<br />
[u] [ə] [u] [ɛ] [ə]<br />
c) serra - serrar - serradora<br />
T A A T A<br />
ser ra<br />
ser rar<br />
ser<br />
[ɛ] [ə] [ə] [a] [ə]<br />
d) roca - rocam - rocallós<br />
T A A T A<br />
ro ca<br />
ro cam<br />
ro<br />
[ɔ] [ə] [u] [a] [u]<br />
e) dorm - dormir - dormilega<br />
T<br />
A T A<br />
dorm dor mir dor<br />
[ɔ] [u] [i] [u]<br />
f) córrer - correràs - corredissa<br />
T A A A T<br />
cór rer<br />
cor re ràs<br />
[o] [ə] [u] [a] [a]<br />
4<br />
A<br />
mi<br />
[i]<br />
A<br />
ra<br />
[ə]<br />
A<br />
ca<br />
[ə]<br />
A<br />
cor<br />
[u]<br />
T<br />
le<br />
[ɛ]<br />
C<strong>la</strong>ssifica els monosíl·<strong>la</strong>bs <strong>de</strong> les frases següents en tònics i àtons i fes <strong>la</strong> transcripció fonètica<br />
<strong>de</strong>ls sons vocàlics. Recorda que <strong>la</strong> gran majoria <strong>de</strong> monosíl·<strong>la</strong>bs són tònics i que els àtons són<br />
aquells que necessiten una altra parau<strong>la</strong> contigua que els faci <strong>de</strong> suport.<br />
a) Ha arribat a casa seva.<br />
Ha: T, [a]; a: A, [ə].<br />
b) Ahir al matí em va passar per alt.<br />
al: A, [ə]; em: A, [ə]; va: T, [a]; per: A, [ə]; alt: T, [a].<br />
c) És cert: es veia tot <strong>de</strong>s <strong>de</strong>l pis <strong>de</strong> dalt.<br />
és: T, [e]; cert: T, [ɛ]; es: A, [ə]; tot: T, [o]; <strong>de</strong>s: T, [e]; <strong>de</strong>l: A, [ə]; pis: T, [i]; <strong>de</strong>: A, [ə]; dalt: T, [a].<br />
d) Què vols? Desitges que vingui?<br />
Què: T, [ɛ]; vols: T, [ɔ]; que: A, [ə].<br />
e) Pescava amb un ham molt especial.<br />
amb: A, [ə]; un: A, [u]; ham: T, [a]; molt: T, [o].<br />
f) Pel passadís hi ha pèl <strong>de</strong> <strong>la</strong> gossa.<br />
Pel: A, [ə]; hi: A, [i]; ha: T, [a]; pèl: T, [ɛ]; <strong>de</strong>: A, [ə]; <strong>la</strong>: A, [ə].<br />
5<br />
Pronuncia els parells <strong>de</strong> mots següents. T’adonaràs que s’assemblen molt (són parònims) o es<br />
confonen en pronunciar-los (són homòfons en català oriental). Aplica’ls en diverses frases, <strong>de</strong> manera<br />
que quedi ben c<strong>la</strong>r el significat <strong>de</strong> cada mot.<br />
Activitat oberta. Exemple <strong>de</strong> resposta orientatiu:<br />
efecte / afecte<br />
El cafè té un efecte estimu<strong>la</strong>nt. / A <strong>la</strong> seva mare sempre li <strong>de</strong>mostra l’afecte que li té.<br />
lliurament / lliurement<br />
El lliurament <strong>de</strong> <strong>la</strong> tramesa es farà efectiu <strong>de</strong>mà mateix. / Ha vingut a trebal<strong>la</strong>r lliurement, sense cap pressió.<br />
compra’n / compren<br />
Si trobes maduixes al mercat, compra’n. / Els turistes sempre compren algun objecte <strong>de</strong> record.<br />
al·ludir / eludir<br />
©<br />
A<br />
fu<br />
[u]<br />
A<br />
l<strong>la</strong><br />
[ə]<br />
T<br />
do<br />
[o]<br />
T<br />
llós<br />
[o]<br />
A<br />
re<br />
[ə]<br />
A<br />
ga<br />
[ə]<br />
T<br />
ra<br />
[a]<br />
A<br />
ra<br />
[ə]<br />
T<br />
dis<br />
[i]<br />
A<br />
ca<br />
[ə]<br />
A<br />
sa<br />
[ə]
Només vaig al·ludir al seu passat per posar un exemple. / Ho va encarregar a <strong>la</strong> seva companya per eludir<br />
<strong>la</strong> responsabilitat <strong>de</strong> fer-ho ell..<br />
jutge / jutja<br />
El jutge va ser molt estricte a l’hora <strong>de</strong> dictar sentència. / El<strong>la</strong> sempre el jutja ma<strong>la</strong>ment.<br />
manar / menar<br />
La mare li va manar que fes tots els <strong>de</strong>ures abans <strong>de</strong> sortir a jugar. / El gos pastor ha après a menar el ramat<br />
amb molta efectivitat.<br />
accepció / excepció<br />
El mot altaveu només té una accepció al diccionari. / Avui faré una excepció i et <strong>de</strong>ixaré menjar xoco<strong>la</strong>ta<br />
<strong>de</strong>sfeta per berenar.<br />
espècia / espècie<br />
La canyel<strong>la</strong> és una espècia que s’utilitza per fer <strong>la</strong> crema cata<strong>la</strong>na. / Aquells bolets són tots <strong>de</strong> <strong>la</strong> mateixa<br />
espècie.<br />
accés - accedir / excés - excedir<br />
Per accedir al recinte només hi ha un accés obert. / El seu excés <strong>de</strong> pes tindrà conseqüències greus. / Està<br />
prohibit excedir el nombre <strong>de</strong> passatgers que marca <strong>la</strong> llei.<br />
6<br />
Completa les paraules següents segons <strong>la</strong> norma general.<br />
el quadr… abstract… <strong>la</strong> quadr… negr…<br />
el quadre abstracte <strong>la</strong> quadra negra<br />
el nostr… cotx… <strong>la</strong> nostr… biciclet…<br />
el nostre cotxe <strong>la</strong> nostra bicicleta<br />
<strong>la</strong> pintur… abstract… l’espatll… esquerr…<br />
<strong>la</strong> pintura abstracta l’espatl<strong>la</strong> esquerra<br />
<strong>la</strong> cap… negr… el colz… esquerr…<br />
<strong>la</strong> capa negra el colze esquerre<br />
un altr… cov… <strong>la</strong> conduct… dign…<br />
un altre cove <strong>la</strong> conducta digna<br />
un act… correct… una cur… benign…<br />
un acte correcte una cura benigna<br />
una altr… cov… el conduct… rect…<br />
una altra cova el conducte recte<br />
l’escriptur… correct… un air… benign…<br />
l’escriptura correcta un aire benigne<br />
7<br />
Completa les paraules següents d’acord amb les excepcions <strong>de</strong> <strong>la</strong> norma.<br />
un traum… terribl… una mar… jov…<br />
un trauma terrible una mare jove<br />
un profet… lliur… una catàstrof… terribl…<br />
un profeta lliure una catàstrofe terrible<br />
un monarc… jov… un artist… lliur…<br />
un monarca jove un artista lliure<br />
un tem… cèlebr… una superfíci… enorm…<br />
un tema cèlebre una superfície enorme<br />
un fantasm… invisibl… una fras… cèlebr…<br />
un fantasma invisible una frase cèlebre<br />
un comet… enorm… una torr… invisibl…<br />
un cometa enorme una torre invisible<br />
©
una fas… nòmad… un atlet… entusiast…<br />
una fase nòmada un atleta entusiasta<br />
un homicid… indígen… un goril·l… nòmad…<br />
un homicida indígena un goril·<strong>la</strong> nòmada<br />
un patriot… entusiast… una c<strong>la</strong>ss… indígen…<br />
un patriota entusiasta una c<strong>la</strong>sse indígena<br />
8<br />
Passa al plural aquestes paraules tenint en compte l’observació corresponent.<br />
una perruca groga una taronja dolça<br />
unes perruques grogues unes taronges dolces<br />
una peça obliqua una p<strong>la</strong>ça antiga<br />
unes peces obliqües unes p<strong>la</strong>ces antigues<br />
una raça autèntica una esponja xopa<br />
unes races autèntiques unes esponges xopes<br />
una figa seca una <strong>llengua</strong> indígena<br />
unes figues seques unes llengües indígenes<br />
9<br />
D’acord amb les normes i les excepcions, torna a escriure cada frase següent passant-<strong>la</strong> al singu<strong>la</strong>r,<br />
si és plural, o al plural si és singu<strong>la</strong>r.<br />
Per exemple:<br />
jo no perdia temps → nosaltres no perdíem temps;<br />
s’apugen els preus <strong>de</strong>ls bitllets → s’apuja el preu <strong>de</strong>l bitllet.<br />
a) Pensàveu unes altres coses?<br />
Pensava una altra cosa?<br />
b) Té una i<strong>de</strong>a vaga <strong>de</strong>l fet.<br />
Tenien unes i<strong>de</strong>es vagues <strong>de</strong>ls fets.<br />
c) Desitja un sou digne.<br />
Desitgen uns sous dignes.<br />
d) Avui comencen els altres actes.<br />
Avui comença l’altre acte.<br />
e) Omplen les cantimplores.<br />
Omple <strong>la</strong> cantimplora.<br />
f) Obriu les finestres!<br />
Obre <strong>la</strong> finestra!<br />
g) Busques un paraigua <strong>de</strong> butxaca?<br />
Busqueu uns paraigües <strong>de</strong> butxaca?<br />
h) Havia <strong>de</strong> pagar una fiança.<br />
Havies <strong>de</strong> pagar unes fiances.<br />
i) Eren unes persones pobres.<br />
Era una persona pobra.<br />
j) Amaga una prova al jutge?<br />
Amagaven unes proves als jutges?<br />
k) Veniu <strong>de</strong> pressa!<br />
Vine <strong>de</strong> pressa!<br />
l) Recorren el país.<br />
Recorre els països.<br />
10<br />
Completa les frases següents, d’acord amb les normes <strong>de</strong>l so <strong>de</strong> <strong>la</strong> u feble:<br />
a) Toc… el pian… per esbarj… .<br />
©
Toco el piano per esbarjo.<br />
b) Li han enviat el trofe… per corre… .<br />
Li han enviat el trofeu per correu.<br />
c) La casa disposa d’un porx… a l’entrada.<br />
La casa disposa d’un porxo a l’entrada.<br />
d) Celebren <strong>la</strong> festa segons el rit… ortodox.<br />
Celebren <strong>la</strong> festa segons el ritu ortodox.<br />
e) És un individ… que és molt assid… en el treball.<br />
És un individu que és molt assidu en el treball.<br />
f) Mir… el sald… <strong>de</strong> <strong>la</strong> llibreta.<br />
Miro el saldo <strong>de</strong> <strong>la</strong> llibreta.<br />
11<br />
D’acord amb <strong>la</strong> norma i les observacions, escriu el plural (-s, -os, ø) <strong>de</strong>ls mots següents:<br />
musclo … raig … complex … casc …<br />
musclos raigs / rajos complexos cascs / cascos<br />
focus … <strong>de</strong>spatx … virus … gust …<br />
focus <strong>de</strong>spatxos virus gustos<br />
superflu … filferro … mig … cas …<br />
superflus filferros mitjos casos<br />
residu … pedaç … tros …<br />
residus pedaços trossos<br />
12<br />
Completa amb a/e les paraules següents i, al costat, escriu-hi un altre mot <strong>de</strong> <strong>la</strong> mateixa família<br />
(més curt) que tingui tònica <strong>la</strong> vocal que hi falta. Per exemple: manual → mà.<br />
peixater → peix frenada → fre besar → bes<br />
bestiar → bèstia espantar → espant ratl<strong>la</strong>r → ratl<strong>la</strong><br />
l<strong>la</strong>mpec → l<strong>la</strong>mp empentar → empenta pesar → pes<br />
ferrater → ferro banyador → bany passar → pas<br />
13<br />
Completa amb o/u les paraules següents i proce<strong>de</strong>ix com en l’activitat anterior. Per exemple:<br />
muntanya → munt.<br />
dotzena → dotze calorós → calor enllumenat → llum<br />
rigorós → rigor unglot → ung<strong>la</strong> dormilega → dorm<br />
duresa → dur punxegut → punxa puntejat → punt<br />
mocador → moc forner → forn plomall → ploma<br />
14<br />
D’acord amb les normes i els casos especials, copia les frases següents i completa-les amb a o<br />
bé amb e:<br />
a) L’avioneta ha at…rrat en un t…rreny enf…ngat.<br />
L’avioneta ha aterrat en un terreny enfangat.<br />
b) Vés al f…rrer que canviï les f…rradures a l’euga.<br />
Vés al ferrer que canviï les ferradures a l’euga.<br />
c) El gos d’atura m…nava el b…stiar cap a <strong>la</strong> portel<strong>la</strong> <strong>de</strong>l d…vant.<br />
El gos d’atura menava el bestiar cap a <strong>la</strong> portel<strong>la</strong> <strong>de</strong>l davant.<br />
d) V…ntava les brases amb un v…ntall per revifar el foc.<br />
Ventava les brases amb un ventall per revifar el foc.<br />
e) S’han aj…gut sota l’…rbreda amb un s…ntiment <strong>de</strong> m…l…nconia.<br />
S’han ajagut sota l’arbreda amb un sentiment <strong>de</strong> me<strong>la</strong>nconia.<br />
f) L’…mbaixador féu una m…ravellosa recepció a l’…mbaixada.<br />
©
L’ambaixador féu una meravellosa recepció a l’ambaixada.<br />
g) Tr…urà foc pels queixals si s’ass…benta que s’ha av…riat <strong>la</strong> màquina.<br />
Traurà foc pels queixals si s’assabenta que s’ha avariat <strong>la</strong> màquina.<br />
h) Els nuvis estan respl…n<strong>de</strong>nts d’alegria; <strong>de</strong>mà contr…uran matrimoni.<br />
Els nuvis estan resplen<strong>de</strong>nts d’alegria; <strong>de</strong>mà contrauran matrimoni.<br />
i) L’ass…ssinat s…mb<strong>la</strong>va obra d’un mateix ass…ssí.<br />
L’assassinat semb<strong>la</strong>va obra d’un mateix assassí.<br />
j) Com que és una …valuació av…ntatjosa, li ren…ixeran les il·lusions.<br />
Com que és una avaluació avantatjosa, li renaixeran les il·lusions.<br />
15<br />
Copia les frases següents i completa els mots <strong>de</strong> les frases següents amb o/u. Després, cerca’n<br />
el mot primitiu i agrupa’ls en columna segons siguin:<br />
Mot primitiu Derivats popu<strong>la</strong>rs Pseudo<strong>de</strong>rivats<br />
a) cloure cloenda exclusió, exclusiva, oclusiu<br />
b) doble dob<strong>la</strong>r duplicar<br />
c) jove jovent juvenil<br />
d) sorgir ressorgir insurgents, insurgència<br />
e) nodrir nodriment nutrició<br />
f) pols polsera pulsació, pulsió<br />
g) boca bocassa bucal<br />
h) pols espolsar, polseguera expulsió, expulsar<br />
i) fondre foneria fusió<br />
j) córrer discorregut recurrent<br />
a) Adreçà paraules d’agraïment en <strong>la</strong> cl…enda <strong>de</strong> l’acte. / L’assemblea votà l’excl…sió d’alguns<br />
membres. / Té l’excl…siva <strong>de</strong> <strong>la</strong> retransmissió <strong>de</strong>l partit. /És<br />
un so consonàntic ocl…siu.<br />
Adreçà paraules d’agraïment en <strong>la</strong> cloenda <strong>de</strong> l’acte. / L’assemblea votà l’exclusió d’alguns membres. / Té<br />
l’exclusiva <strong>de</strong> <strong>la</strong> retransmissió <strong>de</strong>l partit. / És un so consonàntic oclusiu.<br />
b) Volen d…plicar els beneficis. / Van d…b<strong>la</strong>r el personal <strong>de</strong> l’oficina.<br />
Volen duplicar els beneficis. / Van dob<strong>la</strong>r el personal <strong>de</strong> l’oficina.<br />
c) És una botiga <strong>de</strong> roba j…venil. / El j…vent d’avui no és com el d’abans.<br />
És una botiga <strong>de</strong> roba juvenil. / El jovent d’avui no és com el d’abans.<br />
d) L’Au Fènix va ress…rgir <strong>de</strong> les pròpies cendres. / Els ins…rgents volien en<strong>de</strong>rrocar el govern, però<br />
<strong>la</strong> ins…rgència fracassà.<br />
L’Au Fènix va ressorgir <strong>de</strong> les pròpies cendres. / Els insurgents volien en<strong>de</strong>rrocar el govern, però <strong>la</strong> insurgència<br />
fracassà.<br />
e) La llet materna és i<strong>de</strong>al per al n…driment <strong>de</strong>ls nadons. / La n…trició <strong>de</strong>ls habitants <strong>de</strong>l país és<br />
escassa.<br />
La llet materna és i<strong>de</strong>al per al nodriment <strong>de</strong>ls nadons. / La nutrició <strong>de</strong>ls habitants <strong>de</strong>l país és escassa.<br />
f) Tenia setanta p…lsacions per minut. / Duia una p…lsera d’or. / És una p…lsió que li ve <strong>de</strong> dins.<br />
Tenia setanta pulsacions per minut. / Duia una polsera d’or. / És una pulsió que li ve <strong>de</strong> dins.<br />
g) Aquest menjar <strong>de</strong>ixa b…cassa. / L’aire no troba obstrucció en <strong>la</strong> cavitat b…cal.<br />
Aquest menjar <strong>de</strong>ixa bocassa. / L’aire no troba obstrucció en <strong>la</strong> cavitat bucal.<br />
©
h) Va esp…lsar les catifes al terrat. / El va amenaçar amb l’exp…lsió, però no el va exp…lsar. / La<br />
notícia aixecà molta p…lseguera.<br />
Va espolsar les catifes al terrat. / El va amenaçar amb l’expulsió, però no el va expulsar. / La notícia aixecà<br />
molta polseguera.<br />
i) Investiguen <strong>la</strong> f…sió nuclear. / A <strong>la</strong> f…neria treballen els metalls pel procediment <strong>de</strong> fosa.<br />
Investiguen <strong>la</strong> fusió nuclear. / A <strong>la</strong> foneria treballen els metalls pel procediment <strong>de</strong> fosa.<br />
j) La manifestació ha disc…rregut amb ordre i sense inci<strong>de</strong>nts. / És un fenomen rec…rrent, que torna<br />
<strong>de</strong> tant en tant.<br />
La manifestació ha discorregut amb ordre i sense inci<strong>de</strong>nts. / És un fenomen recurrent, que torna <strong>de</strong> tant<br />
en tant.<br />
16<br />
D’acord amb les normes i els casos especials, copia les frases següents i completa-les amb o o<br />
bé amb u:<br />
a) Pl…maren l’ocell i <strong>de</strong>l pl…matge en feren pl…malls.<br />
Plomaren l’ocell i <strong>de</strong>l plomatge en feren plomalls.<br />
b) En aquesta p…b<strong>la</strong>ció s’han tr…bat n…mbroses tr…balles arque…lògiques.<br />
En aquesta pob<strong>la</strong>ció s’han trobat nombroses troballes arqueològiques.<br />
c) Han c…mplert <strong>la</strong> promesa <strong>de</strong> fer el c…briment <strong>de</strong> <strong>la</strong> via fèrria.<br />
Han complert <strong>la</strong> promesa <strong>de</strong> fer el cobriment <strong>de</strong> <strong>la</strong> via fèrria.<br />
d) Tots conc…rregueren a <strong>la</strong> bal<strong>la</strong>da. Hi hagué una gran conc…rrència.<br />
Tots concorregueren a <strong>la</strong> bal<strong>la</strong>da. Hi hagué una gran concurrència.<br />
e) Vol assab…rir el iogurt end…lcit amb ed…lcorants.<br />
Vol assaborir el iogurt endolcit amb edulcorants.<br />
f) P…dríeu haver triat un tít…l millor per tit…<strong>la</strong>r aquesta novel·<strong>la</strong>.<br />
Podríeu haver triat un títol millor per titu<strong>la</strong>r aquesta novel·<strong>la</strong>.<br />
g) Juga amb les j…guines <strong>de</strong>l germà petit. Sempre està enj…gassat. És un noi molt j…ganer, però<br />
no li agrada fer j…guesques.<br />
Juga amb les joguines <strong>de</strong>l germà petit. Sempre està enjogassat. És un noi molt juganer, però no li agrada<br />
fer juguesques.<br />
h) Començà a pl…visquejar. De cop, pl…gué a bots i a barrals. Féu un dia molt pl…jós. L’en<strong>de</strong>mà<br />
encara queia un pl…gim molt fi.<br />
Començà a plovisquejar. De cop, plogué a bots i a barrals. Féu un dia molt plujós. L’en<strong>de</strong>mà encara queia<br />
un plugim molt fi.<br />
i) Nosaltres c…llirem les prunes <strong>de</strong> <strong>la</strong> pr…nera i vosaltres rec…lliu les <strong>de</strong> terra.<br />
Nosaltres collirem les prunes <strong>de</strong> <strong>la</strong> prunera i vosaltres recolliu les <strong>de</strong> terra.<br />
j) S…rtosament, hem s…rtit sans i estalvis: pensàvem que no ens en s…rtiríem, d’aquell t…rment.<br />
Sortosament, hem sortit sans i estalvis: pensàvem que no ens en sortiríem, d’aquell turment.<br />
©
<strong>Normativa</strong> <strong>bàsica</strong> <strong>de</strong> <strong>la</strong> <strong>llengua</strong><br />
Fonètica i ortografia<br />
La síl·<strong>la</strong>ba, el hiat i el diftong<br />
1<br />
Representa l’estructura sil·làbica d’aquests mots. Observa <strong>la</strong> presència <strong>de</strong> dígrafs (dues lletres<br />
que representen un so consonàntic).<br />
monstre nyap ul<strong>la</strong>ls paqui<strong>de</strong>rm gruix ferms assaig<br />
monstre: mons-tre / CVCC-CCV<br />
nyap: nyap / CVC<br />
ul<strong>la</strong>ls: u-l<strong>la</strong>ls / V-CVCC<br />
paqui<strong>de</strong>rm: pa-qui-<strong>de</strong>rm / CV-CV-CVCC<br />
gruix: gruix / CCVC<br />
ferms: ferms / CVCCC<br />
assaig: as-saig / V-CVC<br />
2<br />
Divi<strong>de</strong>ix les síl·<strong>la</strong>bes <strong>de</strong> cada mot:<br />
<strong>de</strong>saparèixer, carruatge, assídua, estrènyer, bacal<strong>la</strong>neria, benaurat, brúixo<strong>la</strong>, innocentment, metzina,<br />
revetl<strong>la</strong>, beuratge, <strong>de</strong>spatxar, mitjana, anul·<strong>la</strong>r, escenari, cinquena, coincidir, cel<strong>la</strong>junt, sol·licitud, inhòspit,<br />
reembossament, transalpí, aiguabarreig, ma<strong>la</strong>graït, superabundar, inaccessible, emmotl<strong>la</strong>tge.<br />
<strong>de</strong>s-a-pa-rèi-xer, car-ru-at-ge, as-sí-du-a, es-trè-nyer, ba-ca-l<strong>la</strong>-ne-ri-a, be-nau-rat, brúi-xo-<strong>la</strong>, in-nocent-ment,<br />
met-zi-na, re-vet-l<strong>la</strong>, beu-rat-ge, <strong>de</strong>s-pat-xar, mit-ja-na, a-nul-·<strong>la</strong>r, es-ce-na-ri, cin-que-na,<br />
co-in-ci-dir, ce-l<strong>la</strong>-junt, sol-·li-ci-tud, in-hòs-pit, re-em-bos-sa-ment, trans-al-pí, ai-gua-bar-reig, ma<strong>la</strong>-gra-ït,<br />
su-per-a-bun-dar, in-ac-ces-si-ble, em-mot-l<strong>la</strong>t-ge.<br />
3<br />
Copia el text següent <strong>de</strong>ixant les mateixes ratlles però corregint els errors <strong>de</strong> separació <strong>de</strong> paraules<br />
a fi <strong>de</strong> ratl<strong>la</strong>.<br />
El famós <strong>de</strong>tectiu estava a- El famós <strong>de</strong>tectiu estava asssegut<br />
d’esquena a mi. Teni- segut d’esquena a mi. Tea<br />
un bastó <strong>de</strong> fusta massi- nia un bastó <strong>de</strong> fusta massisssa.<br />
La virol<strong>la</strong> era <strong>de</strong> fe- sa. La virol<strong>la</strong> era <strong>de</strong> ferrro.<br />
Amb una lupa va ex- ro. Amb una lupa va exaaminar<br />
el bastó. Estava a- minar el bastó. Estava arrrepapat<br />
al sofà, expe- repapat al sofà, expell·lint<br />
rodonetes <strong>de</strong> fum lint rodonetes <strong>de</strong> fum<br />
que s’en<strong>la</strong>iraven oscil· que s’en<strong>la</strong>iraven oscil<strong>la</strong>nt<br />
cap al sostre. Jo l’ob- <strong>la</strong>nt cap al sostre. Jo l’observava<br />
amb curiositat. servava amb curiositat.<br />
L’experiència li havia ensen- L’experiència li havia enseyat<br />
que un <strong>de</strong>spistat es <strong>de</strong>- nyat que un <strong>de</strong>spistat es <strong>de</strong>iixava<br />
el bastó en com- xava el bastó en compptes<br />
<strong>de</strong> <strong>la</strong> targeta <strong>de</strong> vis- tes <strong>de</strong> <strong>la</strong> targeta <strong>de</strong> visiita<br />
<strong>de</strong>sprés d’esperar ta <strong>de</strong>sprés d’esperar-<br />
-se a casa d’algú durant u- se a casa d’algú durant<br />
na hora. Com que <strong>la</strong> virol- una hora. Com que <strong>la</strong> viro<strong>la</strong><br />
<strong>de</strong>l bastó estava molt l<strong>la</strong> <strong>de</strong>l bastó estava molt<br />
<strong>de</strong>sgastada, li costava d’ <strong>de</strong>sgastada, li costava d’ima-<br />
©
imaginar-se’l a les mans d’ ginar-se’l a les mans<br />
un metge <strong>de</strong> ciutat. d’un metge <strong>de</strong> ciutat.<br />
4<br />
Digues si els grups sil·làbics <strong>de</strong>stacats formen hiat, diftong o triftong:<br />
a-e-rò-drom, io-ga, què-ieu, ai-re, re-a-li-tat, cre-ueu, cui-na, far-mà-ci-a, di-uen, pèr-du-a, a<strong>de</strong>-qüeu.<br />
5<br />
Llegeix en veu alta les paraules següents i digues si <strong>la</strong> i <strong>de</strong>ls mots <strong>de</strong>stacats en cursiva fa <strong>de</strong><br />
nucli o <strong>de</strong> marge sil·làbic. Després, separa’n les síl·<strong>la</strong>bes amb un guionet.<br />
a) una cruïl<strong>la</strong> perillosa – una cuina <strong>de</strong> gas<br />
cru-ï-l<strong>la</strong> (nucli sil·làbic) – cui-na (marge sil·làbic)<br />
b) duies el mòbil – conduïes <strong>de</strong> pressa<br />
du-ies (marge sil·làbic) – con-du-ï-es (nucli sil·làbic)<br />
c) queien sempre - traïen els amics<br />
que-ien (marge sil·làbic) – tra-ï-en (nucli sil·làbic)<br />
d) els proveïa d’aliments – veia el mar<br />
pro-ve-ï-a (nucli sil·làbic) – ve-ia (marge sil·làbic)<br />
e) <strong>la</strong> veïna amable – <strong>la</strong> beina <strong>de</strong>ls pèsols<br />
ve-ï-na (nucli sil·làbic) – bei-na (marge sil·làbic)<br />
f) fruita <strong>de</strong>l temps – fruïa <strong>de</strong>l lleure<br />
frui-ta (marge sil·làbic) – fru-ï-a (nucli sil·làbic)<br />
6<br />
Llegeix en veu alta les frases següents i digues si <strong>la</strong> u <strong>de</strong>ls mots <strong>de</strong>stacats en cursiva fa <strong>de</strong> nucli<br />
o bé <strong>de</strong> marge sil·làbic. Després, separa’n les síl·<strong>la</strong>bes amb un guionet.<br />
a) horari diürn – arribarà diumenge<br />
di-ürn (nucli sil·làbic) – diu-men-ge (marge sil·làbic)<br />
b) el repeu <strong>de</strong> <strong>la</strong> columna – <strong>la</strong> peül<strong>la</strong> <strong>de</strong>l porc<br />
re-peu (marge sil·làbic) – pe-ü-l<strong>la</strong> (nucli sil·làbic)<br />
c) mira <strong>de</strong> reüll – és reu <strong>de</strong> traïció<br />
re-üll (nucli sil·làbic) – reu (marge sil·làbic)<br />
7<br />
Separa les síl·<strong>la</strong>bes <strong>de</strong> les paraules següents i fes-ne dos grups segons que continguin un diftong<br />
creixent o un diftong <strong>de</strong>creixent:<br />
quatre, iogurt, boira, guarir, esp<strong>la</strong>i, preuada, lleure, freqüent, suau, hiena, feina, xemeneia, ploure,<br />
contigua, riure, iaia, truita, quota, pa<strong>la</strong>u, llengües.<br />
qua-tre, io-gurt, boi-ra, gua-rir, es-p<strong>la</strong>i, pre-ua-da, lleu-re, fre-qüent, su-au, hie-na, fei-na, xe-me-ne-ia,<br />
plou-re, con-ti-gua, riu-re, ia-ia, trui-ta, quo-ta, pa-<strong>la</strong>u, llen-gües<br />
©<br />
hiat diftong triftong<br />
a-e-rò-drom, re-a-li-tat, io-ga, ai-re, cui-na, di-uen, què-ieu, cre-ueu, a-<strong>de</strong>qüeu<br />
far-mà-ci-a, pèr-du-a,<br />
Diftong creixent Diftong <strong>de</strong>creixent<br />
boi-ra, es-p<strong>la</strong>i, lleu-re, su-au, fei-na, plou-re, qua-tre, io-gurt, gua-rir, pre-ua-da, fre-qüent,<br />
riu-re, trui-ta, pa-<strong>la</strong>u hie-na, xe-me-ne-ia, con-ti-gua, ia-ia, quo-ta,<br />
llen-gües
8<br />
D’acord amb les normes i les observacions anteriors, separa les síl·<strong>la</strong>bes <strong>de</strong> les paraules següents<br />
i fes-ne dos grups segons si <strong>la</strong> i o <strong>la</strong> u fan <strong>de</strong> nucli sil·làbic o <strong>de</strong> marge sil·làbic:<br />
riera, aigüera, boia, pèrdua, coure, sessió, usuari, guaitar, coiot, consciència, quasi, cua, tèbia, baia,<br />
peüc, aire, aïl<strong>la</strong>r, suar, creuen, il·lusió, ioga.<br />
ri-e-ra, ai-güe-ra, bo-ia, pèr-du-a, cou-re, ses-si-ó, u-su-a-ri, guai-tar, co-iot, cons-ci-èn-ci-a, qua-si,<br />
cu-a, tè-bi-a, ba-ia, pe-üc, ai-re, a-ï-l<strong>la</strong>r, su-ar, cre-uen, il-·lu-si-ó, io-ga.<br />
9<br />
Nucli sil·làbic Marge sil·làbic<br />
ri-e-ra, pèr-du-a, ses-si-ó, u-su-a-ri, ai-güe-ra, bo-ia, cou-re, guai-tar, co-iot, qua-si,<br />
cons-ci-èn-ci-a, cu-a, tè-bi-a, pe-üc, a-ï-l<strong>la</strong>r, ba-ia, ai-re, cre-uen, io-ga<br />
su-ar, il-·lu-si-ó<br />
La normativa estableix que no hi ha diftong quan les vocals i i u van entre consonant i vocal.<br />
Separa convenientment, amb un guionet, les síl·<strong>la</strong>bes <strong>de</strong>ls mots següents.<br />
a) Dues línies aèries europees.<br />
b) La Clàudia estudia Història i en Màrius, Ciències.<br />
c) Darrerament, l’empresa tenia pèrdues contínues.<br />
d) La ràdio col·<strong>la</strong>bora en <strong>la</strong> campanya publicitària a favor d’Etiòpia.<br />
e) Tingues en compte <strong>la</strong> vàlua extraordinària d’aquesta estàtua.<br />
Du-es lí-ni-es a-èri-es eu-ro-pe-es.<br />
La Clàu-di-a es-tu-di-a His-tò-ri-a i en Mà-rius, Ci-èn-ci-es.<br />
Dar-re-ra-ment, l’em-pre-sa te-ni-a pèr-du-es con-ti-nu-es.<br />
La rà-di-o col-·<strong>la</strong>-bo-ra en <strong>la</strong> cam-pa-nya pu-bli-ci-tà-ri-a a fa-vor d’E-ti-ò-pi-a.<br />
Tin-gues en comp-te <strong>la</strong> và-lu-a extra-or-di-nà-ri-a d’a-ques-ta es-tà-tu-a.<br />
10<br />
Explica les diferències gràfiques i <strong>de</strong> distribució sil·làbica entre cuota i quota, i entre a<strong>de</strong>quar<br />
i evacuar.<br />
Cuota: cu-o-ta. La u situada entre consonant i vocal es consi<strong>de</strong>ra nucli sil·làbic i per tant el contacte amb<br />
<strong>la</strong> vocal que segueix es resol en hiat.<br />
Quota: quo-ta. La u[w] precedida <strong>de</strong> q i seguida <strong>de</strong> vocal forma un diftong creixent.<br />
A<strong>de</strong>quar: a-<strong>de</strong>-quar. La u[w] precedida <strong>de</strong> q i seguida <strong>de</strong> vocal forma un diftong creixent.<br />
Evacuar: e-va-cu-ar. La u situada entre consonant i vocal es consi<strong>de</strong>ra nucli sil·làbic i per tant el contacte<br />
amb <strong>la</strong> vocal que segueix es resol en hiat.<br />
©
<strong>Normativa</strong> <strong>bàsica</strong> <strong>de</strong> <strong>la</strong> <strong>llengua</strong><br />
Fonètica i ortografia<br />
L’accent gràfic i <strong>la</strong> dièresi<br />
1<br />
C<strong>la</strong>ssifica els mots <strong>de</strong> les frases següents en monosíl·<strong>la</strong>bs (tònics i àtons) i polisíl·<strong>la</strong>bs (aguts,<br />
p<strong>la</strong>ns i esdrúixols).<br />
a) Els ibers es refugiaven en uns pob<strong>la</strong>ts que construïren als cims <strong>de</strong>ls turons.<br />
b) De <strong>la</strong> medul·<strong>la</strong> òssia se’n diu el moll <strong>de</strong> l’os i <strong>de</strong> les pupil·les <strong>de</strong>ls ulls en diem ninetes.<br />
c) Son pare va trebal<strong>la</strong>r <strong>de</strong>s que tenia catorze anys amb màquines tèxtils.<br />
2<br />
Monosíl·<strong>la</strong>bs Polisíl·<strong>la</strong>bs<br />
Tònics Àtons Aguts P<strong>la</strong>ns Esdrúixols<br />
cims Els, es, en, uns, ibers, pob<strong>la</strong>ts, refugiaven,<br />
que, als, <strong>de</strong>ls turons construïren<br />
diu, moll, os, ulls De, <strong>la</strong>, se, ’n, el, <strong>de</strong>, diem medul·<strong>la</strong>, pupil·les, òssia<br />
l’, i, <strong>de</strong>, les, <strong>de</strong>ls, en ninetes<br />
va, <strong>de</strong>s, anys Son, que, amb trebal<strong>la</strong>r, pare, tenia, catorze, màquines<br />
tèxtils<br />
Desp<strong>la</strong>ça l’accent prosòdic <strong>de</strong>ls mots següents <strong>de</strong> manera que en resultin uns altres i acompanya’ls<br />
d’un context. Per exemple: pati <strong>de</strong> l’esco<strong>la</strong> / patí <strong>de</strong> ro<strong>de</strong>s.<br />
record, consol, angles, avis, secretaria, perdo, conte.<br />
Activitat oberta. Exemple <strong>de</strong> resposta orientatiu.<br />
Record: Record <strong>de</strong> viatge. / Rècord <strong>de</strong>l món <strong>de</strong> velocitat.<br />
Consol: Donar consol. / Cònsol <strong>de</strong> França.<br />
Angles: Problema d’angles. / Llibre d’anglès.<br />
Avis: Casa <strong>de</strong>ls avis. / Deixa un avís.<br />
Secretaria: Trebal<strong>la</strong> a secretaria. / Trebal<strong>la</strong> <strong>de</strong> secretària.<br />
Perdo: Perdo <strong>la</strong> paciència. / No té perdó.<br />
Conte: Conte infantil. / Conté objecte fràgil.<br />
3<br />
Desp<strong>la</strong>ça l’accent prosòdic <strong>de</strong> les formes verbals <strong>de</strong> manera que en resultin unes altres i indica’n<br />
els temps verbals. Per exemple: beure (infinitiu) / beuré (futur).<br />
moure, veieu, obris, menjarem, par<strong>la</strong>reu, cantes, fugi.<br />
Moure: (infinitiu) / mouré (futur).<br />
Veieu: (present d’indicatiu) / vèieu (imperfet d’indicatiu).<br />
Obris: (present <strong>de</strong> subjuntiu) / obrís (imperfet <strong>de</strong> subjuntiu).<br />
Menjarem: (futur) / menjàrem (perfet d’indicatiu).<br />
Par<strong>la</strong>reu: (futur) / parlàreu (perfet d’indicatiu).<br />
Cantes: (present) / cantés (imperfet <strong>de</strong> subjuntiu).<br />
Fugi: (present <strong>de</strong> subjuntiu) / fugí (perfet <strong>de</strong> subjuntiu).<br />
©
4<br />
Converteix els mots esdrúixols següents en paraules p<strong>la</strong>nes i agu<strong>de</strong>s, i acompanya-les d’un<br />
context. Per exemple: fàbrica tèxtil / fabrica teixits / fabricà xandalls.<br />
ànima, càrrega, contínues, còpia, íntegra, màquina, òpera.<br />
Activitat oberta. Exemple <strong>de</strong> resposta orientatiu.<br />
Ànima: Ànima en pena. / Anima els nois. / Animà <strong>la</strong> festa.<br />
Càrrega: Càrrega pesada. / Carrega el carro. / Carregà amb <strong>la</strong> culpa.<br />
Contínues: Baralles contínues. / Si vols, continues. / Li va dir que continués.<br />
Còpia: Fes-te’n una còpia. / Copia <strong>la</strong> recepta. / Copià durant l’examen.<br />
Íntegra: És molt íntegra. / Integra molts ingredients. / S’integrà <strong>de</strong> seguida al grup.<br />
Màquina: Màquina <strong>de</strong> pastar. / Maquina alguna malifeta. / Ell maquinà el robatori.<br />
Òpera: Canta òpera. / El cirurgià l’opera. / L’operà <strong>de</strong> cataractes.<br />
5<br />
Divi<strong>de</strong>ix les paraules següents en síl·<strong>la</strong>bes, subratl<strong>la</strong>’n <strong>la</strong> tònica i accentua-les quan calgui, d’acord<br />
amb les normes <strong>de</strong> l’accent gràfic.<br />
examen diari cançó historia<br />
e-xa-men di-a-ri can-çó his-tò-ri-a<br />
burges convencer examens diaria<br />
bur-gès con-vèn-cer e-xà-mens di-à-ri-a<br />
cançons perdia burgesia tanquin<br />
can-çons per-di-a bur-ge-si-a tan-quin<br />
tauro escas <strong>de</strong>bil erroni<br />
tau-ró es-càs dè-bil er-ro-ni<br />
trauran freqüencia taurons escassos<br />
trau-ran fre-qüèn-ci-a tau-rons es-cas-sos<br />
feble erronia recorrer esc<strong>la</strong>u<br />
fe-ble er-rò-ni-a re-cór-rer es-c<strong>la</strong>u<br />
6<br />
Justifica <strong>la</strong> presència o l’absència d’accent gràfic en aquestes paraules: cantareu, cantaria,<br />
cantaran, Ramon, corríeu, ambigua, Pasqües, pràcticament, paciència.<br />
Cantareu: És aguda i acaba en vocal, i s’hauria d’accentuar, però com que <strong>la</strong> -u forma part d’un diftong<br />
<strong>de</strong>creixent, no s’accentua.<br />
Cantaria: És p<strong>la</strong>na i acaba en vocal, i per tant no s’accentua.<br />
Cantaran: És aguda i no acaba ni en vocal ni en vocal + s, ni en -en o -in, i per tant no s’accentua.<br />
Ramon: És aguda i no acaba ni en vocal ni en vocal + s, ni en -en o -in, i per tant no s’accentua.<br />
Corríeu: És p<strong>la</strong>na i acaba amb una -u que forma part d’un diftong <strong>de</strong>creixent, i per tant s’accentua.<br />
Ambigua: És p<strong>la</strong>na i acaba en vocal, i per tant no s’accentua.<br />
Pasqües: És p<strong>la</strong>na i acaba en vocal + s, i per tant no s’accentua.<br />
Pràcticament: La forma femenina <strong>de</strong> l’adjectiu <strong>de</strong>l qual <strong>de</strong>riva (pràctica) duu accent, i aquest es manté.<br />
Paciència: És esdrúixo<strong>la</strong>, i per tant s’accentua.<br />
7<br />
Accentua quan calgui les paraules <strong>de</strong> les frases següents, d’acord amb les normes i les observacions<br />
anteriors:<br />
a) En Marius no compren prou be per que els propietaris compren tants retols si no els faran servir<br />
tots.<br />
En Màrius no comprèn prou bé per què els propietaris compren tants rètols si no els faran servir tots.<br />
b) Tot i que per<strong>de</strong> el partit, rebe forts ap<strong>la</strong>udiments d’admiracio.<br />
Tot i que perdé el partit, rebé forts ap<strong>la</strong>udiments d’admiració.<br />
c) Apren frances i angles en una aca<strong>de</strong>mia d’idiomes.<br />
Aprèn francès i anglès en una acadèmia d’idiomes.<br />
©
d) Si fossiu mes consi<strong>de</strong>rats apagarieu el telefon mobil.<br />
Si fóssiu més consi<strong>de</strong>rats apagaríeu el telèfon mòbil.<br />
e) El mossen <strong>de</strong>manara un prestec per restaurar l’esglesia, que s’ha malmes molt a causa <strong>de</strong>ls ultims<br />
aiguats.<br />
El mossèn <strong>de</strong>manarà un préstec per restaurar l’església, que s’ha malmès molt a causa <strong>de</strong>ls últims aiguats.<br />
8<br />
Utilitza els parells <strong>de</strong> mots següents en una frase que doni a entendre el seu significat. Per<br />
exemple: mà /ma: Dóna <strong>la</strong> mà a ma germana.<br />
és / es ós /os pèl / pel què / que sí /si<br />
dóna, dónes / dona, dones<br />
són /son té / te ús / us vés / ves sòl / sol<br />
véns, vénen / vens, venen<br />
Activitat oberta. Exemple <strong>de</strong> resposta orientatiu.<br />
és / es: Es pensa que és bona persona.<br />
ós /os: Van trobar un os d’ós po<strong>la</strong>r.<br />
pèl / pel: El va agafar pel pèl.<br />
què / que: Què vols que faci primer.<br />
sí /si: Si em dius que sí, vindré.<br />
dóna, dónes / dona, dones: Si ell en dóna a <strong>la</strong> seva dona, tu en dónes a les altes dones.<br />
són /son: Això són símptomes <strong>de</strong> <strong>la</strong> son que té.<br />
té / te: Té, agafa aquestes bossetes <strong>de</strong> te.<br />
ús / us: Us vaig avisar que no en féssiu un mal ús.<br />
vés / ves: Ves que no t’ho hagi <strong>de</strong> repetir: vés a dormir <strong>de</strong> seguida.<br />
sòl / sol: Va venir tot sol a analitzar aquell tipus <strong>de</strong> sòl argilós.<br />
véns, vénen / vens, venen: Si véns aviat ells et venen qualsevol ganga; però si vénen tard els <strong>la</strong> vens tu a<br />
ells.<br />
8<br />
Copia les frases següents i escriu l’accent diacrític on calgui:<br />
a) L’Ajuntament vol apujar els impostos que graven els bens immobles.<br />
L’Ajuntament vol apujar els impostos que graven els béns immobles.<br />
b) Si vens a <strong>la</strong> muntanya per veure com els bens pasturen pels prats, emporta’t unes botes que siguin<br />
molt bones.<br />
Si véns a <strong>la</strong> muntanya per veure com els bens pasturen pels prats, emporta’t unes botes que siguin molt<br />
bones.<br />
c) El net i <strong>la</strong> neta venen a veure els avis. Van ben nets i polits.<br />
El nét i <strong>la</strong> néta vénen a veure els avis. Van ben nets i polits.<br />
d) El rei feu donar en feu tota aquesta comarca al comte <strong>de</strong> Matap<strong>la</strong>na.<br />
El rei féu donar en feu tota aquesta comarca al comte <strong>de</strong> Matap<strong>la</strong>na.<br />
e) –Que fora millor, celebrar <strong>la</strong> festa a fora o a dins?<br />
–No se com se celebraria mes be.<br />
–Què fóra millor, celebrar <strong>la</strong> festa a fora o a dins?<br />
–No sé com se celebraria més bé.<br />
f) –Qui es?<br />
–Soc jo, en Raül; ja son les dotze i es veu que dorm com un soc.<br />
–Qui és?<br />
–Sóc jo, en Raül; ja són les dotze i es veu que dorm com un soc.<br />
g) Com vols el cafè, molt o en gra? O potser t’estimes mes te?<br />
Com vols el cafè, mòlt o en gra? O potser t’estimes més te?<br />
©
h) T’agrada <strong>la</strong> melme<strong>la</strong>da <strong>de</strong> mores? Si dius que si te’n dona un pot.<br />
T’agrada <strong>la</strong> melme<strong>la</strong>da <strong>de</strong> móres? Si dius que sí te’n dóna un pot.<br />
i) Us haig <strong>de</strong> dir que feu un bon us <strong>de</strong> les vostres capacitats.<br />
Us haig <strong>de</strong> dir que feu un bon ús <strong>de</strong> les vostres capacitats.<br />
10<br />
Escriu <strong>la</strong> dièresi només quan calgui:<br />
frequent / esquerra esguerrar / unguent<br />
freqüent / esquerra esguerrar / ungüent<br />
pinguí / enguixar actui / conduir<br />
pingüí / enguixar actuï / conduir<br />
terraqui / requisit <strong>llengua</strong> / llengueta<br />
terraqüi / requisit <strong>llengua</strong> / llengüeta<br />
ail<strong>la</strong>r / aigua lluint / lluit, lluida<br />
aïl<strong>la</strong>r / aigua lluint / lluït, lluïda<br />
coissor / coincidir estudii / antiinfecciós<br />
coïssor / coincidir estudiï / antiinfecciós<br />
reull / reunir atapeit / atapeirà<br />
reüll / reunir atapeït / atapeirà<br />
11<br />
Escriu accent o dièresi:<br />
pais / paisos agraim / agraiem<br />
país / països agraïm / agraíem<br />
obeissin / obeissim possei / posseiu<br />
obeïssin / obeíssim posseí / posseïu<br />
veina / vei construia / construieu<br />
veïna / veí construïa / construíeu<br />
<strong>de</strong>struis / <strong>de</strong>struissis produirem / produiren<br />
<strong>de</strong>struís / <strong>de</strong>struïssis produírem / produïren<br />
12<br />
Copia les paraules següents i escriu <strong>la</strong> dièresi quan calgui:<br />
a) Cruil<strong>la</strong> perillosa <strong>de</strong> carrers.<br />
Cruïl<strong>la</strong> perillosa <strong>de</strong> carrers.<br />
b) Medicament contraindicat.<br />
Medicament contraindicat.<br />
c) Reunir tot el veinat.<br />
Reunir tot el veïnat.<br />
d) S’ha produit fortuitament.<br />
S’ha produït fortuïtament.<br />
e) M’amoina tant d’egoisme.<br />
M’amoïna tant d’egoisme.<br />
f) Paisos reunificats.<br />
Països reunificats.<br />
g) Suicidi increible.<br />
Suïcidi increïble.<br />
h) La continuitat <strong>de</strong>l circuit.<br />
La continuïtat <strong>de</strong>l circuit.<br />
i) Pujar al pòdium.<br />
Pujar al pòdium.<br />
j) Incendi esfereidor.<br />
©
Incendi esfereïdor.<br />
k) Societat preindustrial.<br />
Societat preindustrial.<br />
l) Maleit traidor.<br />
Maleït traïdor.<br />
m) Ail<strong>la</strong>ment acústic.<br />
Aïl<strong>la</strong>ment acústic.<br />
n) Globus terraqui.<br />
Globus terraqüi.<br />
o) Expressar-se amb espontaneitat.<br />
Expressar-se amb espontaneïtat.<br />
p) Agraiment sincer.<br />
Agraïment sincer.<br />
q) Delinquent reinci<strong>de</strong>nt.<br />
Delinqüent reinci<strong>de</strong>nt.<br />
r) Duia pressa quan conduia.<br />
Duia pressa quan conduïa.<br />
s) L’altruista estima el proisme.<br />
L’altruista estima el proïsme.<br />
©
<strong>Normativa</strong> <strong>bàsica</strong> <strong>de</strong> <strong>la</strong> <strong>llengua</strong><br />
Fonètica i ortografia<br />
L’apòstrof, <strong>la</strong> contracció i el guionet<br />
1<br />
Llegeix les seqüències següents fixant-te en <strong>la</strong> redistribució sil·làbica <strong>de</strong> <strong>la</strong> transcripció fonètica.<br />
Determina si el resultat <strong>de</strong>l contacte vocàlic és un hiat, una sinalefa o una elisió.<br />
ORTOGRAFIA TRANSCRIPCIÓ FONÈTICA CONTACTE VOCÀLIC<br />
1 racó íntim [rəkointim] hiat<br />
2 sento olor [sentulo] elisió<br />
3 que el veus? [kəlβɛws] elisió<br />
4 estadi olímpic [əstaδiwlimpik] sinalefa<br />
5 ve amb mi [bemmi] elisió<br />
6 fer el bé [felβe] elisió<br />
7 no passi ànsia [nopasiansiə] hiat<br />
8 adquirir el costum [ətkiɾilkustum] elisió<br />
9 el bo i millor [əlβojmiʎo] sinalefa<br />
2<br />
Marca les sinalefes que es produeixen en les seqüències següents i <strong>de</strong>sprés indica quantes<br />
síl·<strong>la</strong>bes en resulten. Per exemple: no hi.ha temps = 3 síl·<strong>la</strong>bes<br />
no hi aneu febrer i març<br />
no hi.aneu = 3 síl·<strong>la</strong>bes febrer.i març = 3 síl·<strong>la</strong>bes<br />
ho intentaré hi anirem tu i jo<br />
ho.intentaré = 4 síl·<strong>la</strong>bes hi.anirem tu.i jo = 5 síl·<strong>la</strong>bes<br />
hi ha un gos que hi és?<br />
hi.ha.un gos = 2 síl·<strong>la</strong>bes que hi.és? = 2 síl·<strong>la</strong>bes<br />
i aquí igual aneu entrant<br />
i.aquí.igual = 3 síl·<strong>la</strong>bes aneu entrant = 4 síl·<strong>la</strong>bes<br />
no ho veig cosir un botó<br />
no.ho veig = 2 síl·<strong>la</strong>bes cosir.un botó = 4 síl·<strong>la</strong>bes<br />
qui ho diu? ahir us vaig veure<br />
qui.ho diu? = 2 síl·<strong>la</strong>bes ahir.us vaig veure = 5 síl·<strong>la</strong>bes<br />
3<br />
Marca les elisions que es produeixen en les seqüències següents i <strong>de</strong>sprés indica quantes síl·<strong>la</strong>bes<br />
en resulten. Per exemple: una il<strong>la</strong> = 3 síl·<strong>la</strong>bes<br />
camí estret jardí antic<br />
camí estret = 3 síl·<strong>la</strong>bes jardí antic = 3 síl·<strong>la</strong>bes<br />
mà esquerra una altra empenta<br />
mà esquerra = 3 síl·<strong>la</strong>bes una altra empenta = 5 síl·<strong>la</strong>bes<br />
fer el bé vine amb mi<br />
fer el bé = 2 síl·<strong>la</strong>bes vine amb mi = 3 síl·<strong>la</strong>bes<br />
a mi em semb<strong>la</strong> bé matar el cuc<br />
a mi em semb<strong>la</strong> bé = 5 síl·<strong>la</strong>bes matar el cuc = 3 síl·<strong>la</strong>bes<br />
sabó especial quinze anys<br />
sabó especial = 4 síl·<strong>la</strong>bes quinze anys = 2 síl·<strong>la</strong>bes<br />
Què em dèieu? córrer amb cada una<br />
Què em dèieu? = 3 síl·<strong>la</strong>bes córrer amb cada una = 5 síl·<strong>la</strong>bes<br />
©
4<br />
Escriu apostrofats, només quan calgui, els articles i <strong>la</strong> preposició <strong>de</strong> que hi ha entre parèntesis<br />
a les frases següents:<br />
a) Em fa mal (<strong>la</strong>) ung<strong>la</strong> (<strong>de</strong>) un peu.<br />
Em fa mal l’ung<strong>la</strong> d’un peu.<br />
b) Estudia a (<strong>la</strong>) universitat austríaca (<strong>de</strong>) Innsbruck.<br />
Estudia a <strong>la</strong> universitat austríaca d’Innsbruck.<br />
c) Se’n tornen a (<strong>la</strong>) Àfrica el mes (<strong>de</strong>) abril.<br />
Se’n tornen a l’Àfrica el mes d’abril.<br />
d) (el) Ignasi i (<strong>la</strong>) Isabel surten junts.<br />
L’Ignasi i <strong>la</strong> Isabel surten junts.<br />
e) (<strong>la</strong>) ema i (<strong>la</strong>) ena són consonants nasals.<br />
La ema i <strong>la</strong> ena són consonants nasals.<br />
f) És (el) edifici <strong>de</strong> (el) organisme <strong>de</strong> (<strong>la</strong>) UNESCO.<br />
És l’edifici <strong>de</strong> l’organisme <strong>de</strong> <strong>la</strong> UNESCO.<br />
g) (el) IPC ha baixat dues dècimes, però (el) IVA s’ha apujat.<br />
L’IPC ha baixat dues dècimes, però l’IVA s’ha apujat.<br />
h) (el) any vinent jugarà a (<strong>la</strong>) NBA.<br />
L’any vinent jugarà a l’NBA.<br />
i) Practica (el) ioga i (el) esport (<strong>de</strong>) aventura.<br />
Practica el ioga i l’esport d’aventura.<br />
j) (<strong>la</strong>) una és (<strong>de</strong>) en Tomàs i (<strong>la</strong>) altra és <strong>de</strong> (el) Isidre.<br />
L’una és d’en Tomàs i l’altra és <strong>de</strong> l’Isidre.<br />
k) És (<strong>la</strong>) una; encara és (<strong>de</strong>) hora.<br />
És <strong>la</strong> una; encara és d’hora.<br />
l) (<strong>la</strong>) humitat <strong>de</strong> (el) aire <strong>de</strong> (<strong>la</strong>) il<strong>la</strong> és elevada.<br />
La humitat <strong>de</strong> l’aire <strong>de</strong> l’il<strong>la</strong> és elevada.<br />
5<br />
Torna a escriure les combinacions següents canviant el passat perifràstic pel passat simple. Per<br />
exemple: en vau afegir → n’afegíreu.<br />
em vas ajudar → m’ajudares el vau utilitzar → l’utilitzàreu<br />
et vas incomodar → t’incomodares <strong>la</strong> vau utilitzar → <strong>la</strong> utilitzàreu<br />
es va engreixar → s’engreixà el van infectar → l’infectaren<br />
el vam interrompre → l’interrompérem <strong>la</strong> van infectar → <strong>la</strong> infectaren<br />
<strong>la</strong> vam adormir → l’adormírem en va aprendre → n’aprengué<br />
6<br />
Torna a escriure les frases següents transformant-les en ordres o exhortacions. Per exemple:<br />
Cal que s’aturi aquí. → Aturi’s aquí.<br />
Cal que l’observis bé → Observa’l bé.<br />
Cal que els torni els diners. → Torni’ls els diners.<br />
Cal que s’agafi fort. → Agafi’s fort.<br />
Cal que ens ajudis. → Ajuda’ns.<br />
Cal que el porti al metge. → Porti’l al metge.<br />
Cal que t’aprimis una mica. → Aprima’t una mica.<br />
Cal que m’animis més. → Anima’m més.<br />
7<br />
Escriu, d’acord amb les normes, les combinacions <strong>de</strong> pronoms següents:<br />
a) (Se) (em) posa ma<strong>la</strong>ment. / (Se) (em) ha posat ma<strong>la</strong>ment.<br />
Se’m posa ma<strong>la</strong>ment. / Se m’ha posat ma<strong>la</strong>ment.<br />
©
) (Se) (en) va adonar. / (Se) (en) hauria adonat.<br />
Se’n va adonar. / Se n’hauria adonat.<br />
c) (Se) (et) va fer l<strong>la</strong>rg. / (Se) (et) ha fet difícil.<br />
Se’t va fer l<strong>la</strong>rg. / Se t’ha fet difícil.<br />
d) (Te) (el) has menjat tot. / Menja (te) (el) tot.<br />
Te l’has menjat tot. / Menja-te’l tot.<br />
e) (Me) (els) tornes? / Au, vinga, torna (me) (els)!<br />
Me’ls tornes? / Au, vinga, torna-me’ls!<br />
f) (Me) (en) aniré. / (Me) (en) haig d’anar.<br />
Me n’aniré. / Me n’haig d’anar.<br />
g) No (se) (ens) té en compte. / (Se) (us) ha tingut en compte.<br />
No se’ns té en compte. / Se us ha tingut en compte.<br />
h) Demà (els) (hi) enviaré. / (La) (hi) enviaré.<br />
Demà els hi enviaré. / L’hi enviaré.<br />
8<br />
Apostrofa o contreu, si cal d’acord amb les normes, els mots que hi ha entre parèntesis en les<br />
frases següents:<br />
a) Viu (a) (el) cinquè pis. / Vivia (a) (el) àtic. / Truca (a) (en) Marc. / Dóna-ho (a) (els) nois.<br />
Viu al cinquè pis. / Vivia a l’àtic. / Truca a en Marc. / Dóna-ho als nois.<br />
b) Cauen (<strong>de</strong>) (el) arbre. / Treu-lo (<strong>de</strong>) (el) mig. / Això és (<strong>de</strong>) (en) Ramon. / És un exercici (<strong>de</strong>)<br />
(els) més fàcils. / Et trucaré (<strong>de</strong>s) (<strong>de</strong>) (el) mòbil. / És un periodista (<strong>de</strong>) El Punt.<br />
Cauen <strong>de</strong> l’arbre. / Treu-lo <strong>de</strong>l mig. / Això és d’en Ramon. / És un exercici <strong>de</strong>ls més fàcils. / Et trucaré <strong>de</strong>s<br />
<strong>de</strong>l mòbil. / És un periodista d’El Punt.<br />
c) (Per) (el) abril cada gota en val mil, (per) (el) maig cada dia un raig. / Tornarem (per) (els) volts<br />
(<strong>de</strong>) (el) migdia.<br />
Per l’abril cada gota en val mil, pel maig cada dia un raig. / Tornarem pels volts <strong>de</strong>l migdia.<br />
d) És un rellotge (per) (a) (el) Ernest. / Són proves (per) (a) (el) judici. / Són uns jocs (per) (a) (els)<br />
nens.<br />
És un rellotge per a l’Ernest. / Són proves per al judici. / Són uns jocs per als nens.<br />
e) Vés a (ca) (el) ferrer / El trobaràs a (ca) (en) Pep. / És <strong>la</strong> masia <strong>de</strong> (ca) (en) Arús. / Soparem a<br />
(ca) (els) oncles.<br />
Vés a cal ferrer / El trobaràs a can Pep. / És <strong>la</strong> masia <strong>de</strong> ca n’Arús. / Soparem a cals oncles.<br />
9<br />
Completa les frases següents amb <strong>la</strong> combinació d’una preposició (a, <strong>de</strong>, per, per a) i l’article<br />
<strong>de</strong>finit (el, <strong>la</strong>, els, les), segons correspongui.<br />
a) En Raül s’ha fet mal a l’ung<strong>la</strong> <strong>de</strong>l peu mentre corria pel bosc.<br />
b) Han escrit una carta al representant <strong>de</strong>ls veïns i a l’administrador <strong>de</strong> finques.<br />
c) Us duia això <strong>de</strong> part <strong>de</strong> <strong>la</strong> Irene i <strong>de</strong> l’Agnès.<br />
d) És un oli que no és apte per al consum; només es comercialitza per a <strong>la</strong> indústria.<br />
10<br />
Ajunta, amb guionet o sense, els compostos <strong>de</strong> les frases següents:<br />
a) El xaloc bufa <strong>de</strong>l sud est. g) M’han fet malbé el para xocs.<br />
El xaloc bufa <strong>de</strong>l sud-est. M’han fet malbé el para-xocs.<br />
b) Va ser vice presi<strong>de</strong>nt <strong>de</strong>l club. h) El cobre llit és a <strong>la</strong> tintoreria.<br />
Va ser vicepresi<strong>de</strong>nt <strong>de</strong>l club. El cobrellit és a <strong>la</strong> tintoreria.<br />
c) Actua com un poca solta. i) Vigi<strong>la</strong>, que és un busca raons!<br />
Actua com un poca-solta. Vigi<strong>la</strong>, que és un busca-raons!<br />
d) Va xano xano ramb<strong>la</strong> avall. j) És una càmera sub aquàtica.<br />
Va xano-xano ramb<strong>la</strong> avall. És una càmera subaquàtica.<br />
©
e) És una benzinera d’auto servei. k) Esc<strong>la</strong>tà <strong>la</strong> crisi socio econòmica.<br />
És una benzinera d’autoservei. Esc<strong>la</strong>tà <strong>la</strong> crisi socioeconòmica.<br />
f) És una religió ju<strong>de</strong>o cristiana. l) Demà passat? Era abans d’ahir!<br />
És una religió ju<strong>de</strong>ocristiana. Demà passat? Era abans-d’ahir!<br />
11<br />
Proce<strong>de</strong>ix com en l’activitat anterior.<br />
a) Se celebra un cimera hispano americana.<br />
b) Va arrencar l’arbre <strong>de</strong> soca rel.<br />
c) Quina poca formalitat que té! És un baliga ba<strong>la</strong>ga.<br />
d) Estudia els fenòmens fisico químics <strong>de</strong> les molècules.<br />
e) Ha mort l’ex presi<strong>de</strong>nt <strong>de</strong> <strong>la</strong> República.<br />
f) És una base <strong>de</strong> l’exèrcit nord americà.<br />
g) L’assemblea era un <strong>de</strong>sori, un autèntic poti poti.<br />
h) El govern ha fet públic l’avant projecte <strong>de</strong> llei.<br />
i) Les negociacions no progressen; es troben en un cul <strong>de</strong> sac.<br />
a) Se celebra un cimera hispanoamericana.<br />
b) Va arrencar l’arbre <strong>de</strong> soca-rel.<br />
c) Quina poca formalitat que té! És un baliga-ba<strong>la</strong>ga.<br />
d) Estudia els fenòmens fisicoquímics <strong>de</strong> les molècules.<br />
e) Ha mort l’expresi<strong>de</strong>nt <strong>de</strong> <strong>la</strong> República.<br />
f) És una base <strong>de</strong> l’exèrcit nord-americà.<br />
g) L’assemblea era un <strong>de</strong>sori, un autèntic poti-poti.<br />
h) El govern ha fet públic l’avantprojecte <strong>de</strong> llei.<br />
i) Les negociacions no progressen; es troben en un cul-<strong>de</strong>-sac.<br />
12<br />
Escriu amb lletres les xifres següents: 28, 45, 801, 12.825, 9.564.758.<br />
28: vint-i-vuit.<br />
45: quaranta-cinc.<br />
801: vuit-cents u.<br />
12.825: dotze mil vuit-cents vint-i-cinc.<br />
9.564.758: nou milions cinc-cents seixanta-quatre mil set-cents cinquanta-vuit.<br />
13<br />
Escriu les combinacions <strong>de</strong> pronoms indica<strong>de</strong>s darrere el verb:<br />
a) Treu + et + el.<br />
Treu-te’l.<br />
b) Endreceu + us + <strong>la</strong>.<br />
Endreceu-vos-<strong>la</strong>.<br />
c) Descorda + el + hi.<br />
Descorda-l’hi.<br />
d) Escalfa + <strong>la</strong> + hi.<br />
Escalfa-<strong>la</strong>-hi.<br />
e) Requiseu + li + ho.<br />
Requiseu-li-ho.<br />
f) Organitza + els + <strong>la</strong>.<br />
Organitza’ls-<strong>la</strong>.<br />
g) Prohibeix + li + ho.<br />
Prohibeix-li-ho.<br />
h) Adoneu + us + en.<br />
Adoneu-vos-en.<br />
©
i) Fixem + ens + hi.<br />
Fixem-nos-hi.<br />
j) Pensa + et + hi.<br />
Pensa-t’hi.<br />
k) Vagi + se + en.<br />
Vagi-se’n.<br />
l) Prendre + us + ho.<br />
Prendre-us-ho.<br />
14<br />
Escriu les combinacions <strong>de</strong> pronoms amb l’apòstrof o el guionet quan calgui en les frases següents:<br />
a) (em + el) … han d’escurçar. / … portaran a casa. / P<strong>la</strong>nxa… quan puguis.<br />
Me l’han d’escurçar. / Me’l portaran a casa. / P<strong>la</strong>nxa-me’l quan puguis.<br />
b) (et + en) No … oblidis mai. / Vull que … recordis sempre. / Vés… ben lluny.<br />
No te n’oblidis mai. / Vull que te’n recordis sempre. / Vés-te’n ben lluny.<br />
c) (ens + els) … escampa per tota <strong>la</strong> casa. / Han vingut a rec<strong>la</strong>mar… / Guarda… aquí fins <strong>de</strong>mà.<br />
Ens els escampa per tota <strong>la</strong> casa. / Han vingut a rec<strong>la</strong>mar-nos-els / Guarda’ns-els aquí fins <strong>de</strong>mà.<br />
d) (us + ho) Després … explicaré tot. / Va vendre… a molt bon preu. / Emporteu… d’aquí.<br />
Després us ho explicaré tot. / Va vendre-us-ho a molt bon preu. / Emporteu-vos-ho d’aquí.<br />
e) (els + en) … he <strong>de</strong>ixat un <strong>de</strong> nou. / No vaig pensar a donar … / Obre… una <strong>de</strong> ben fresca.<br />
Els n’he <strong>de</strong>ixat un <strong>de</strong> nou. / No vaig pensar a donar-los-en / Obre’ls-en una <strong>de</strong> ben fresca.<br />
©
<strong>Normativa</strong> <strong>bàsica</strong> <strong>de</strong> <strong>la</strong> <strong>llengua</strong><br />
Fonètica i ortografia<br />
Les consonants oclusives<br />
1<br />
Articu<strong>la</strong> els sons oclusius <strong>de</strong>stacats en les seqüències següents i c<strong>la</strong>ssifica els mots que els contenen<br />
atenent al punt d’articu<strong>la</strong>ció (bi<strong>la</strong>bials, <strong>de</strong>ntals i ve<strong>la</strong>rs) i <strong>la</strong> sonoritat (sonor i sord).<br />
a) pany <strong>de</strong> <strong>la</strong> porta / bany <strong>de</strong> mar<br />
pany (bi<strong>la</strong>bial sorda) <strong>de</strong> <strong>la</strong> porta / bany (bi<strong>la</strong>bial sonora) <strong>de</strong> mar<br />
b) fer un gol / menja col<br />
fer un gol (ve<strong>la</strong>r sonora) / menja col (ve<strong>la</strong>r sorda)<br />
c) davant teu / déu egipci<br />
davant teu (<strong>de</strong>ntal sorda) / déu egipci (<strong>de</strong>ntal sonora)<br />
d) esbart d’ocells / corda d’espart<br />
esbart (bi<strong>la</strong>bial sonora) d’ocells / corda d’espart (bi<strong>la</strong>bial sorda)<br />
e) roca <strong>de</strong> marga / roba <strong>de</strong> marca<br />
roca <strong>de</strong> marga (ve<strong>la</strong>r sonora) / roba <strong>de</strong> marca (ve<strong>la</strong>r sorda)<br />
f) no fa falta / seure a <strong>la</strong> falda<br />
no fa falta (<strong>de</strong>ntal sorda) / seure a <strong>la</strong> falda (<strong>de</strong>ntal sonora)<br />
2<br />
Substitueix els sons d’aquestes seqüències per les lletres corresponents.<br />
a) a[t][k]irir una a[d]dicció<br />
adquirir una addicció<br />
b) un ca[b]dill fre[t] i super[p]<br />
un cabdill fred i superb<br />
c) [k]uasi [k]uaranta [g]ineus<br />
quasi quaranta guineus<br />
d) <strong>la</strong> solitu[t] d’un alber[k] o[p]scur<br />
<strong>la</strong> solitud d’un alberg obscur<br />
e) ex[p]erimentar un can[b]i<br />
experimentar un canvi<br />
f) l’a[d]dició <strong>de</strong> <strong>la</strong> [k]uantitat d’un [k]ilo.<br />
l’addició <strong>de</strong> <strong>la</strong> quantitat d’un quilo.<br />
g) les [k]uotes <strong>de</strong>ls socis <strong>de</strong>l clu[p]<br />
les quotes <strong>de</strong>ls socis <strong>de</strong>l club<br />
h) animal d’una [k]uota l<strong>la</strong>r[g]íssima<br />
animal d’una cuota l<strong>la</strong>rguíssima<br />
i) [k]ina ma<strong>la</strong> sor[t]! No hi sent; és sor[t]<br />
quina ma<strong>la</strong> sort! No hi sent; és sord<br />
3<br />
Llegeix les frases següents parant atenció a les consonants oclusives a fi <strong>de</strong> mot i transcriune<br />
el so.<br />
a) Si cal <strong>la</strong> terra, jo tinc adob.<br />
adobar [b]; adob [p]<br />
b) Fluï<strong>de</strong>sa és <strong>la</strong> característica <strong>de</strong>l que és fluid.<br />
fluï<strong>de</strong>sa [d]; fluid [t]<br />
c) És amargant, d’un gust molt amarg. amargant [g]; amarg [k]<br />
©
4<br />
D’acord amb les normes, escriu el masculí corresponent <strong>de</strong> cadascun <strong>de</strong>ls mots següents:<br />
lloba, xopa, muda, neboda, aguda, feixuga, antiga, grega, esquerpa, superba, <strong>de</strong>crèpita, vàlida,<br />
amarga, l<strong>la</strong>rga, verda, <strong>de</strong>serta, pròdiga, pròfuga.<br />
Llop, xop, mut, nebot, agut, feixuc, antic, grec, esquerp, superb, <strong>de</strong>crèpit, vàlid, amarg, l<strong>la</strong>rg, verd, <strong>de</strong>sert,<br />
pròdig, pròfug.<br />
5<br />
Escriu el mot primitiu corresponent <strong>de</strong>ls mots <strong>de</strong>rivats següents:<br />
a) Me n’he atipat. N’estic ben tip.<br />
b) El fet <strong>de</strong> <strong>de</strong>storbar: ser un <strong>de</strong>storb.<br />
c) Baixa serpentejant, com una serp.<br />
d) Una pra<strong>de</strong>ria: un prat molt extens.<br />
e) Un discurs absurd, ple d’absurditats.<br />
f) Dissortadament té ma<strong>la</strong> sort.<br />
g) Sor<strong>de</strong>ja, però no és sord <strong>de</strong>l tot.<br />
h) Molt càndid, d’una candi<strong>de</strong>sa extrema.<br />
i) El fet <strong>de</strong> renegar: dir un renec.<br />
j) La ceguesa d’un cec.<br />
k) Castigat amb un càstig molt sever.<br />
l) Quin fangueig! Tot és ple <strong>de</strong> fang.<br />
6<br />
Cerca, en les excepcions <strong>de</strong> les normes, els mots que s’adiguin a aquests contextos i tot seguit<br />
escriu-los.<br />
a) un … <strong>de</strong> fans g) quin … que portes!<br />
un club <strong>de</strong> fans quin tràfec que portes!<br />
b) l’… per a les p<strong>la</strong>ntes h) un militar bon …<br />
l’adob per a les p<strong>la</strong>ntes un militar bon estrateg<br />
c) el vent càlid <strong>de</strong>l … i) ecs, quin …!<br />
el vent càlid <strong>de</strong>l sud ecs, quin fàstic!<br />
d) el … d’escapament j) un animal molt …<br />
el tub d’escapament un animal molt feréstec<br />
e) maneres d’un … k) li han donat un …<br />
maneres d’un esnob li han donat un càrrec<br />
f) el … fa <strong>de</strong>magògia l) agafa’l pel …<br />
el <strong>de</strong>magog fa <strong>de</strong>magògia agafa’l pel mànec<br />
7<br />
A partir <strong>de</strong>ls adjectius següents, forma els substantius acabats en -etud, -itud, -etat, -itat:<br />
recte, nou, inquiet, profund, grat, breu, lent, segur, ple, apte, capaç, auster, acte.<br />
Rectitud, novetat, inquietud, profunditat, gratitud, brevetat, lentitud, seguretat, plenitud, aptitud, capacitat,<br />
austeritat, actitud.<br />
8<br />
D’acord amb els grups gràfics <strong>de</strong>l quadre <strong>de</strong> més amunt, completa les expressions següents:<br />
a) no a…metre cap du…te g) les proves d’un <strong>de</strong>li…te sa…nant<br />
no admetre cap dubte les proves d’un <strong>de</strong>licte sagnant<br />
b) au…ment <strong>de</strong>l su…ministrament h) si…nar una obra amb …seudònim<br />
augment <strong>de</strong>l subministrament signar una obra amb pseudònim<br />
c) a…ceptar <strong>la</strong> rece…ta i) a…dicte a una su…stància<br />
acceptar <strong>la</strong> recepta addicte a una substància<br />
d) triar l’o…ció ò…tima j) ca…ficar-se fent un mo…lle<br />
triar l’opció òptima capficar-se fent un motlle<br />
©
e) un fet ca…dal, principal k) a…duir arguments su…tils<br />
un fet cabdal, principal adduir arguments subtils<br />
f) els re…tes actuals l) fer una su…stitució un dissa…te<br />
els reptes actuals fer una substitució un dissabte<br />
9<br />
Explica les diferències <strong>de</strong> significat entre aquests parells <strong>de</strong> mots homòfons: cup / cub; examinant<br />
/ examinand; rec / reg; sumant /sumand.<br />
cup: recipient on es trepitja el raïm.<br />
cub: hexaedre les sis cares <strong>de</strong>l qual són quadrats.<br />
examinant: gerundi <strong>de</strong>l verb examinar.<br />
examinand: persona sotmesa a un examen.<br />
rec: canal per on corre l’aigua per regar.<br />
reg: acció <strong>de</strong> regar.<br />
sumant: gerundi <strong>de</strong>l verb sumar.<br />
sumand: quantitat a sumar en fer una suma.<br />
10<br />
D’acord amb les explicacions anteriors, fes l’elocució acurada <strong>de</strong> les seqüències següents i, <strong>de</strong>sprés,<br />
posa entre parèntesis les consonants mu<strong>de</strong>s o elidi<strong>de</strong>s.<br />
a) molt fecund m) sucre dissolt<br />
mol(t) fecun(d) sucre dissol(t)<br />
b) carn <strong>de</strong> porc e) refresc <strong>de</strong> taronja<br />
carn <strong>de</strong> porc refresc <strong>de</strong> taronja<br />
c) record in<strong>de</strong>leble f) perdre el rumb<br />
record in<strong>de</strong>leble perdre el rum(b)<br />
d) fent comptes g) impost just<br />
fen(t) com(p)tes impost just<br />
i) port olímpic h) banc ple <strong>de</strong> fang<br />
port olímpic ban(c) ple <strong>de</strong> fan(g)<br />
j) amb molts ponts n) un lloc immund<br />
am(b) mol(t)s pon(t)s un lloc immun(d)<br />
k) temps <strong>de</strong> l<strong>la</strong>mps o) arc <strong>de</strong> Sant Martí<br />
tem(p)s <strong>de</strong> l<strong>la</strong>m(p)s arc <strong>de</strong> San(t) Martí<br />
l) ma<strong>la</strong>lt valent p) no han resolt res<br />
ma<strong>la</strong>l(t) valen(t) no han resol(t) res<br />
11<br />
Copia les frases següents i corregeix-les afegint <strong>la</strong> lletra t on correspongui.<br />
a) Afortunadamen continua ploven.<br />
Afortunadament continua plovent.<br />
b) Aprenien eficienmen tot jugan.<br />
Aprenien eficientment tot jugant.<br />
c) Porten mols dies carretejan cimen.<br />
Porten molts dies carretejant ciment.<br />
d) No està prou aten. Semb<strong>la</strong> absen.<br />
No està prou atent. Semb<strong>la</strong> absent.<br />
e) Ep, l’oli bullen està fumejan!<br />
Ep, l’oli bullent està fumejat!<br />
f) Constanmen li està agrain el favor.<br />
Constantment li està agraint el favor.<br />
©
12<br />
Escriu tan o tant, quan o quant en aquestes frases.<br />
a) … t’has comprat el mòbil? … t’ha costat el mòbil?<br />
Quan t’has comprat el mòbil? Quant t’ha costat el mòbil?<br />
b) No és … barat com semb<strong>la</strong>. No compris … impulsivament.<br />
No és tan barat com semb<strong>la</strong>. No compris tan impulsivament.<br />
c) Jo no puc anar … <strong>de</strong> pressa. No sabia que tu correguessis … .<br />
Jo no puc anar tan <strong>de</strong> pressa. No sabia que tu correguessis tant.<br />
d) No mengis … embotit, que … <strong>de</strong> greix no és bo.<br />
No mengis tant embotit, que tant <strong>de</strong> greix no és bo.<br />
e) … vinguis, en par<strong>la</strong>rem, eh? … temps fa que ets fora?<br />
Quan vinguis, en par<strong>la</strong>rem, eh? Quant temps fa que ets fora?<br />
f) S’hi <strong>de</strong>dica … que hi <strong>de</strong>ixarà les celles. Trebal<strong>la</strong> … com el qui més.<br />
S’hi <strong>de</strong>dica tant que hi <strong>de</strong>ixarà les celles. Trebal<strong>la</strong> tant com el qui més.<br />
13<br />
En les frases següents, marca les sensibilitzacions <strong>de</strong>ls sons oclusius amb el signe i els emmudiments,<br />
entre parèntesis.<br />
a) Ho continuaràs fent? j) Té cent anys i vint dies.<br />
Ho continuaràs fen(t)? Té centanys i vin(t) dies.<br />
b) Continuaràs fent-ho? k) Vaig amb el<strong>la</strong> o amb els altres?<br />
Continuaràs fent-ho? Vaig ambel<strong>la</strong> o ambels altres?<br />
c) És sant Pere Màrtir. l) Ho va explicar amb tots els ets i uts.<br />
És san(t) Pere Màrtir. Ho va explicar am(b) tots els ets i uts.<br />
d) És sant Antoni <strong>de</strong>l porquet. m) Vol pa sucat amb oli.<br />
És santAntoni <strong>de</strong>l porquet. Vol pa sucat amboli.<br />
e) Ha trigat vint hores. n) El camí és ple <strong>de</strong> fang i tolls.<br />
Ha trigat vinthores. El camí és ple <strong>de</strong> fangi tolls.<br />
f) Hi havia vint sol·licituds. o) Al mocador hi ha taques <strong>de</strong> sang.<br />
Hi havia vin(t) sol·licituds. Al mocador hi ha taques <strong>de</strong> san(g).<br />
g) Està col·<strong>la</strong>borant amb l’associació. p) Tan sols té cinc anys.<br />
Està col·<strong>la</strong>boran(t) amb l’associació. Tan sols té cinc-tot.<br />
h) Els pots ajudar col·<strong>la</strong>borant-hi. q) Acabarà sabent-ho tot.<br />
Els paots ajudar col·<strong>la</strong>borant-hi. Acabarà sabent-ho tot.<br />
i) Hi ha cent persones. r) No tinc res a perdre.<br />
Hi ha cen(t) persones. No tin(c) res a perdre.<br />
14<br />
D’acord amb <strong>la</strong> norma, subratl<strong>la</strong> les consonants que es pronuncien gemina<strong>de</strong>s <strong>de</strong> les frases següents<br />
i <strong>de</strong>sprés fes-ne l’elocució a<strong>de</strong>quada.<br />
a) Vol mob<strong>la</strong>r-se <strong>la</strong> casa amb mobles <strong>de</strong> primera qualitat.<br />
Vol mob<strong>la</strong>r-se <strong>la</strong> casa amb mobles <strong>de</strong> primera qualitat.<br />
b) Aquest poble s’ha pob<strong>la</strong>t molt: ha dob<strong>la</strong>t <strong>la</strong> pob<strong>la</strong>ció en un segle.<br />
Aquest poble s’ha pob<strong>la</strong>t molt: ha dob<strong>la</strong>t <strong>la</strong> pob<strong>la</strong>ció en un segle.<br />
c) Les regles tres i quatre <strong>de</strong>l reg<strong>la</strong>ment no s’ajusten a <strong>la</strong> llei.<br />
Les regles tres i quatre <strong>de</strong>l reg<strong>la</strong>ment no s’ajusten a <strong>la</strong> llei.<br />
d) Els <strong>de</strong>ixebles diuen que el mestre era molt amable i molt noble.<br />
Els <strong>de</strong>ixebles diuen que el mestre era molt amable i molt noble.<br />
e) Els meteoròlegs diuen que el temps s’arreg<strong>la</strong>rà i entrarem en un perío<strong>de</strong> estable.<br />
Els meteoròlegs diuen que el temps s’arreg<strong>la</strong>rà i entrarem en un perío<strong>de</strong> estable.<br />
f) Les persones amables sempre estan disposa<strong>de</strong>s a ajudar els altres.<br />
©
Les persones amables sempre estan disposa<strong>de</strong>s a ajudar els altres.<br />
g) Els trobadors componien cançons perquè fossin conta<strong>de</strong>s pels jog<strong>la</strong>rs davant els nobles.<br />
Els trobadors componien cançons perquè fossin conta<strong>de</strong>s pels jog<strong>la</strong>rs davant els nobles.<br />
h) El mecànic diu que és aconsel<strong>la</strong>ble <strong>de</strong> fer el reg<strong>la</strong>tge <strong>de</strong>l motor d’aques vehicle.<br />
El mecànic diu que és aconsel<strong>la</strong>ble <strong>de</strong> fer el reg<strong>la</strong>tge <strong>de</strong>l motor d’aques vehicle.<br />
15<br />
Completa les oracions següents amb els parells <strong>de</strong> mots anteriors.<br />
a) Que … que ho has fet! / Ja … el bon temps.<br />
Que bé que ho has fet! / Ja ve el bon temps.<br />
b) Cal embolicar <strong>la</strong> ferida amb una … . / Cal punxar <strong>la</strong> … per treure’n sang.<br />
Cal embolicar <strong>la</strong> ferida amb una bena. / Cal punxar <strong>la</strong> vena per treure’n sang.<br />
c) La núvia es cobria <strong>la</strong> cara amb un … . / Aquesta ovel<strong>la</strong> fa un … molt ronc.<br />
La núvia es cobria <strong>la</strong> cara amb un vel. / Aquesta ovel<strong>la</strong> fa un bel molt ronc.<br />
d) Va governar un … imperi. / És un teixit massa …; el vull més fi.<br />
Va governar un vast imperi. / És un teixit massa bast; el vull més fi.<br />
e) Si em fas <strong>la</strong> traveta, no hi … jugar. /Tira-hi els fi<strong>de</strong>us quan arrenqui el … .<br />
Si em fas <strong>la</strong> traveta, no hi vull jugar. / Tira-hi els fi<strong>de</strong>us quan arrenqui el bull.<br />
f) Li agrada … el vi amb <strong>la</strong> bóta. / No m’agrada …’l patir.<br />
Li agrada beure el vi amb <strong>la</strong> bóta. / No m’agrada veure’l patir.<br />
g) Al bagul no hi ha res; és … . /Al dorsal <strong>de</strong> <strong>la</strong> samarreta hi duia el número … .<br />
Al bagul no hi ha res; és buit. /Al dorsal <strong>de</strong> <strong>la</strong> samarreta hi duia el número vuit.<br />
h) Diumenge toca anar a … . / En saber <strong>la</strong> bona notícia, va … d’alegria.<br />
Diumenge toca anar a votar. / En saber <strong>la</strong> bona notícia, va botar d’alegria.<br />
16<br />
Fixa’t en <strong>la</strong> lletra en què acaba el mot <strong>de</strong> l’encapça<strong>la</strong>ment <strong>de</strong> cada sèrie i completa amb b o v.<br />
a) estrep: estre…ada, estre…ar g) rep: re…ia, re…ent<br />
estrebada, estrebar rebia, rebent<br />
b) escriure: escri…ia, escri…ent h) haurà: ha…er, ha…ia<br />
escrivia, escrivent haver, havia<br />
c) superb: supèr…ia, super…iós i) sap: sa…ia, sa…ent<br />
supèrbia, superbiós sabia, sabent<br />
d) <strong>de</strong>ure: <strong>de</strong>…ia, <strong>de</strong>…ent j) breu: bre…íssim, bre…etat<br />
<strong>de</strong>via, <strong>de</strong>vent brevíssim, brevetat<br />
e) cap: ca…ia, ca…ent k) percep: perce…ia, perce…ent<br />
cabia, cabent percebia, percebent<br />
f) caliu: escali…ar, escali…ada l) ou: o…al, o…a<strong>la</strong>t<br />
escalivar, escalivada oval, ova<strong>la</strong>t<br />
17<br />
Escriu <strong>la</strong> conjugació <strong>de</strong> l’imperfet d’indicatiu <strong>de</strong>ls verbs acabar, arribar i trobar.<br />
Acabar: acabava, acabaves, acabava, acabàvem, acabàveu, acabaven.<br />
Arribar: arribava, arribaves, arribava, arribàvem, arribàveu, arribaven.<br />
Trobar: trobava, trobaves, trobava, trobàvem, trobàveu, trobaven.<br />
18<br />
Completa els mots <strong>de</strong> les frases següents amb v o b, segons es tracti <strong>de</strong> <strong>de</strong>rivats o pseudo<strong>de</strong>rivats.<br />
a) És una persona freda, una mica cere…ral. Li agrada resoldre enigmes per esprémer el suc <strong>de</strong> <strong>la</strong><br />
seva cer…ellera.<br />
És una persona freda, una mica cerebral. Li agrada resoldre enigmes per esprémer el suc <strong>de</strong> <strong>la</strong> seva cervellera.<br />
©
) Esta…a amoïnat per <strong>la</strong> seva cal…esa; ha…ia pro…at molts remeis contra <strong>la</strong> cal…ície. Pro…ablement<br />
es quedarà totalment cal… . Però vol fer més pro…atures.<br />
Estava amoïnat per <strong>la</strong> seva calbesa; havia provat molts remeis contra <strong>la</strong> calvície. Probablement es quedarà<br />
totalment calb. Però vol fer més provatures.<br />
c) Els diners que <strong>de</strong>…em, apunta’ls a l’apartat <strong>de</strong>l dè…it <strong>de</strong>l compte corrent.<br />
Els diners que <strong>de</strong>vem, apunta’ls a l’apartat <strong>de</strong>l dèbit <strong>de</strong>l compte corrent.<br />
d) El mo…iment ciutadà es va mo…ilitzar contra <strong>la</strong> guerra fent truca<strong>de</strong>s als mò…ils.<br />
El moviment ciutadà es va mobilitzar contra <strong>la</strong> guerra fent truca<strong>de</strong>s als mòbils.<br />
e) La ne…ulositat augmentarà. El dia serà ennu…<strong>la</strong>t, però amb nú…ols prims.<br />
La nebulositat augmentarà. El dia serà ennuvo<strong>la</strong>t, però amb núvols prims.<br />
f) Es diu d’un cos que té una trajectòria cur…ilínia quan segueix una línia cor…a.<br />
Es diu d’un cos que té una trajectòria curvilínia quan segueix una línia corba.<br />
g) Davant <strong>de</strong> casa hi ha…ia un automò…il aparcat que no el mo…ien mai <strong>de</strong> lloc.<br />
Davant <strong>de</strong> casa hi havia un automòbil aparcat que no el movien mai <strong>de</strong> lloc.<br />
h) La feina d’un escri…ent actual és diferent <strong>de</strong> <strong>la</strong> que feia l’antic escri…a.<br />
La feina d’un escrivent actual és diferent <strong>de</strong> <strong>la</strong> que feia l’antic escriba.<br />
19<br />
Cerca en les llistes anteriors <strong>la</strong> parau<strong>la</strong> que correspongui a cadascuna <strong>de</strong> les <strong>de</strong>finicions següents<br />
i escriu-<strong>la</strong>.<br />
a) Estoig <strong>de</strong> <strong>la</strong> ful<strong>la</strong> d’una espasa. h) De formes airoses, àgils.<br />
Beina. Esvelt.<br />
b) Vaca que no passa d’un any. i) Vora <strong>de</strong>l mar, d’un riu.<br />
Ve<strong>de</strong>l<strong>la</strong>. Ribera.<br />
c) Vapor o gas exha<strong>la</strong>t. j) Grup <strong>de</strong> vehicles <strong>de</strong> transport.<br />
Baf. Comboi.<br />
d) Remar. k) Pob<strong>la</strong>ció annexa.<br />
Vogar. Raval.<br />
e) Estricte, no gens indulgent. l) Arrel comestible.<br />
Sever. Rave.<br />
f) Líquid <strong>de</strong> dintre les p<strong>la</strong>ntes. m) irritar-se, enfuriar-se.<br />
Saba. Arravatar-se.<br />
g) Peça <strong>de</strong> metall per cordar. Sivel<strong>la</strong>. n) Anar a topar fort amb alguna cosa. Envestir.<br />
20<br />
Completa les següents sèries <strong>de</strong> paraules <strong>de</strong> <strong>la</strong> mateixa família lèxica amb b o v.<br />
a) …ena, em…enar, em…enat h) a…all, da…al<strong>la</strong>r, da…al<strong>la</strong>da<br />
bena, embenar, embenat avall, daval<strong>la</strong>r, daval<strong>la</strong>da<br />
b) ri…a, ri…era, ri…atge, ri…erenc i) can…i, can…iar, bescan…iar<br />
riba, ribera, ribatge, riberenc canvi, canviar, bescanviar<br />
c) …olcar, re…olcar, em…olcar j) ca…all, ca…aller, ca…alleria<br />
bolcar, rebolcar, embolcar cavall, cavaller, cavalleria<br />
d) tro…ar, tro…ador, tro…al<strong>la</strong> k) go…ern, go…ernar, go…ernador<br />
trobar, trobador, trobal<strong>la</strong> govern, governar, governador<br />
e) aca…ar, aca…ament, aca…alles l) gra…ar, gra…at, gra…ació<br />
acabar, acabament, acaballes gravar, gravat, gravació<br />
f) …aró, …aronessa, …aronia m) en…estir, en…estida<br />
baró, baronessa, baronia envestir, envestida<br />
g) co…ard, co…ardia, aco…ardir-se n) a…orrir, a…orriment, a…orrició<br />
covard, covardia, acovardir-se avorrir, avorriment, avorrició<br />
©
21<br />
Escriu quatre oracions combinant dos o més mots (o <strong>de</strong>rivats d’aquests) <strong>de</strong> les llistes <strong>de</strong>l quadre<br />
<strong>de</strong> més amunt. Per exemple: En rebentar-se un <strong>de</strong>ls pneumàtics, l’automòbil ha bolcat i ha caigut<br />
costa avall.<br />
Activitat oberta.<br />
22<br />
Re<strong>la</strong>ciona les paraules <strong>de</strong> <strong>la</strong> columna <strong>de</strong> l’esquerra amb les <strong>de</strong>finicions corresponents <strong>de</strong> <strong>la</strong> columna<br />
<strong>de</strong> <strong>la</strong> dreta.<br />
bellesa edat avançada<br />
vellesa conjunt <strong>de</strong> qualitats<br />
bis ordre <strong>de</strong> l’autoritat<br />
vis <strong>de</strong>l verb anar<br />
ban caragol (tija cilíndrica)<br />
van repetició<br />
probable fer conèixer quelcom<br />
provable rebutjar l’obediència<br />
rebel·<strong>la</strong>r-se factible, creïble<br />
reve<strong>la</strong>r que pot ser provat<br />
bellesa: conjunt <strong>de</strong> qualitats<br />
vellesa: edat avançada<br />
bis: repetició<br />
vis: caragol (tija cilíndrica)<br />
ban: ordre <strong>de</strong> l’autoritat<br />
van: <strong>de</strong>l verb anar<br />
probable: factible, creïble<br />
provable: que pot ser provat<br />
rebel·<strong>la</strong>r-se: rebutjar l’obediència<br />
reve<strong>la</strong>r: fer conèixer quelcom<br />
23<br />
Completa amb b o v segons les normes estudia<strong>de</strong>s:<br />
com…usti…le am…u<strong>la</strong>nt con…ocar<br />
combustible ambu<strong>la</strong>nt convocar<br />
<strong>de</strong>sen…olupar …lindatge con…uls<br />
<strong>de</strong>senvolupar blindatge convuls<br />
es…rinar com…inar co…riment<br />
esbrinar combinar cobriment<br />
can…iar …<strong>la</strong>sfemar min…ar<br />
canviar b<strong>la</strong>sfemar minvar<br />
…loqueig em…olicar <strong>de</strong>ce…re<br />
bloqueig embolicar <strong>de</strong>cebre<br />
©
<strong>Normativa</strong> <strong>bàsica</strong> <strong>de</strong> <strong>la</strong> <strong>llengua</strong><br />
Fonètica i ortografia<br />
Les consonants fricatives i africa<strong>de</strong>s<br />
1<br />
Articu<strong>la</strong> els sons fricatius <strong>de</strong>stacats en les seqüències següents i c<strong>la</strong>ssifica les paraules que els<br />
contenen, atenent al punt d’articu<strong>la</strong>ció (fricatius alveo<strong>la</strong>rs i fricatius pa<strong>la</strong>tals) i <strong>la</strong> sonoritat (sonor<br />
i sord):<br />
a) nedar a <strong>la</strong> braça / carn a <strong>la</strong> brasa<br />
nedar a <strong>la</strong> braça (fricativa alveo<strong>la</strong>r sorda) / carn a <strong>la</strong> brasa (fricativa alveo<strong>la</strong>r sonora)<br />
b) xec en <strong>de</strong>scobert / posa’t el gec <strong>de</strong> pell<br />
xec en <strong>de</strong>scobert (fricativa pa<strong>la</strong>tal sorda) / posa’t el gec <strong>de</strong> pell (fricativa pa<strong>la</strong>tal sonora)<br />
c) bombeta fosa / enterrar en una fossa<br />
bombeta fosa (fricativa alveo<strong>la</strong>r sonora) / enterrar en una fossa (fricativa alveo<strong>la</strong>r sorda)<br />
d) vagi al carrer / baixi al carrer<br />
vagi al carrer (fricativa pa<strong>la</strong>tal sonora) / baixi al carrer (fricativa pa<strong>la</strong>tal sorda)<br />
e) passar una carta / pesar una carta<br />
passar una carta (fricativa alveo<strong>la</strong>r sorda) / pesar una carta (fricativa alveo<strong>la</strong>r sonora)<br />
f) no para <strong>de</strong> manxar / no para <strong>de</strong> menjar<br />
no para <strong>de</strong> manxar (fricativa pa<strong>la</strong>tal sorda) / no para <strong>de</strong> menjar (fricativa pa<strong>la</strong>tal sonora)<br />
g) p<strong>la</strong>ntà un salze / salsa <strong>de</strong> calçots<br />
p<strong>la</strong>ntà un salze (fricativa alveo<strong>la</strong>r sonora) / salsa <strong>de</strong> calçots (fricativa alveo<strong>la</strong>r sorda)<br />
h) llegiu un llibre / roba amb lleixiu<br />
llegiu un llibre (fricativa pa<strong>la</strong>tal sonora) / roba amb lleixiu (fricativa pa<strong>la</strong>tal sorda)<br />
2<br />
Substitueix els sons d’aquestes seqüències per les lletres corresponents:<br />
a) llen[s]a <strong>la</strong> [s]endra <strong>de</strong>l bra[z]er<br />
llença <strong>la</strong> cendra <strong>de</strong>l braser<br />
b) po[z]a’n dos tro[s]os [s]en[s]er[s]<br />
posa’n dos trossos sencers<br />
c) hi ha set[z]e [s]iris ence[z]os<br />
hi ha setze ciris encesos<br />
d) <strong>la</strong> ro[s]a <strong>de</strong>l l<strong>la</strong>[s]et és <strong>la</strong> Ro[z]a<br />
<strong>la</strong> rossa <strong>de</strong>l l<strong>la</strong>cet és <strong>la</strong> Rosa<br />
e) no li té [ʒ]ens d’enve[ʒ]a<br />
no li té gens d’enveja<br />
f) el [ʒ]ersei <strong>de</strong>l col·le[ʒ]i<br />
el jersei <strong>de</strong>l col·legi<br />
g) el gui[ʃ] és al ca<strong>la</strong>[ʃ]<br />
el guix és al ca<strong>la</strong>ix<br />
h) Agafa els pe[ʃ]os <strong>de</strong> <strong>la</strong> [ʃ]ar[ʃ]a<br />
Agafa els peixos <strong>de</strong> <strong>la</strong> xarxa<br />
3<br />
C<strong>la</strong>ssifica els mots <strong>de</strong>stacats segons el so <strong>de</strong> <strong>la</strong> essa: sonora [z] / sorda [s].<br />
a) han caçat un porc seng<strong>la</strong>r / s’han casat pel civil<br />
b) una peça <strong>de</strong> ferro / el ferro pesa molt<br />
c) una zona verda / quan <strong>la</strong> f<strong>la</strong>uta sona…<br />
©
d) una noia rosseta / una roseta vermel<strong>la</strong><br />
e) un cel este<strong>la</strong>t / un animal en zel<br />
f) l’àgui<strong>la</strong> ja ha vist <strong>la</strong> presa / té molta pressa.<br />
g) creixen salzes a <strong>la</strong> ribera / salses picants<br />
4<br />
Essa sonora [z] Essa sorda [s]<br />
casat caçat<br />
pesa peça<br />
zona sona<br />
roseta rosseta<br />
zel cel<br />
presa pressa<br />
salzes salses<br />
Completa els fragments següents amb <strong>la</strong> grafia correcta <strong>de</strong> <strong>la</strong> essa sonora.<br />
a) distingir belle…a <strong>de</strong> velle…a j) p<strong>la</strong>ntar al…ines i sal…es<br />
distingir bellesa <strong>de</strong> vellesa p<strong>la</strong>ntar alzines i salzes<br />
b) omple el dipò…it <strong>de</strong> ben…ina k) al <strong>de</strong>…embre el vi…itarem<br />
omple el dipòsit <strong>de</strong> benzina al <strong>de</strong>sembre el visitarem<br />
c) un tran…atlàntic enfon…at l) el mu…eu <strong>de</strong> l’esglé…ia<br />
un transatlàntic enfonsat el museu <strong>de</strong> l’església<br />
d) els dot…e signes <strong>de</strong>l …odíac m) un esmor…ar molt sen…ill<br />
els dotze signes <strong>de</strong>l zodíac un esmorzar molt senzill<br />
e) cal organit…ar el tràn…it n) fer l’anàli…i <strong>de</strong> <strong>la</strong> seva te…i<br />
cal organitzar el trànsit fer l’anàlisi <strong>de</strong> <strong>la</strong> seva tesi<br />
f) <strong>la</strong> col·li…ió provocà l’explo…ió o) <strong>la</strong> cri…i <strong>de</strong>l na…isme<br />
<strong>la</strong> col·lisió provocà l’explosió <strong>la</strong> crisi <strong>de</strong>l nazisme<br />
g) in<strong>de</strong>mnit…ar-lo per le…ions p) els ga…os <strong>de</strong> <strong>la</strong> capa d’o…ó<br />
in<strong>de</strong>mnitzar-lo per lesions els gasos <strong>de</strong> <strong>la</strong> capa d’ozó<br />
h) ca…os que cal re…oldre q) po…ar il·lu…ió en una co…a<br />
casos que cal resoldre posar il·lusió en una cosa<br />
i) els paï…os <strong>de</strong> l’À…ia central r) pe…ar mone<strong>de</strong>s <strong>de</strong>l bron…e<br />
els països <strong>de</strong> l’Àsia central pesar mone<strong>de</strong>s <strong>de</strong> bronze<br />
5<br />
Completa els fragments següents amb ss, s o c, d’acord amb les normes ortogràfiques <strong>de</strong> <strong>la</strong><br />
essa sorda.<br />
a) una pòli…a d’a…eguran…es j) di…fre…es molt e…tranyes<br />
una pòlissa d’assegurances disfresses molt estranyes<br />
b) brin… <strong>de</strong> …afrà a l’arrò… k) ho per…ep com un contra…entit<br />
brins <strong>de</strong> safrà a l’arròs ho percep com un contrasentit<br />
c) un tro… o bo…í <strong>de</strong> can…a<strong>la</strong>da l) va re…eguir tot l’auto…ervei<br />
un tros o bocí <strong>de</strong> cansa<strong>la</strong>da va resseguir tot l’autoservei<br />
d) pa…a un dies a …arago…a m) <strong>la</strong> discu…ió <strong>de</strong>l pre…upost<br />
passa un dies a Saragossa <strong>la</strong> discussió <strong>de</strong>l pressupost<br />
e) di…oldre …ucre per endol…ir-les n) no fun…iona <strong>la</strong> impre…ora<br />
dissoldre sucre per endolcir-les no funciona <strong>la</strong> impressora<br />
©
f) ex…edir-se amb un a…a…inat o) no el tro…egis; el vull sen…er<br />
excedir-se amb un assassinat no el trossegis; el vull sencer<br />
g) esperan…es <strong>de</strong> convèn…e’ls p) turi…tes e…tranger… a Eivi…a<br />
esperances <strong>de</strong> convènce’ls turistes estrangers a Eivissa<br />
h) tot l’entre…òl re…ona ma…a q) re…orgir entre les …endres<br />
tot l’entresòl ressona massa ressorgir entre les cendres<br />
i) li van re…orgir les for…es r) el pre…entiment d’una nova erup…ió<br />
li van ressorgir les forces el pressentiment d’una nova erupció<br />
6<br />
Forma els <strong>de</strong>rivats <strong>de</strong>ls verbs següents que acabin amb -gressió, -gressor / gressora; -missió,<br />
-missor/missora; -pressió, -pressor/pressora i fes els canvis que calguin perquè resulti una expressió<br />
ben formada:<br />
a) agredir un infant<br />
agressió a un infant / agressor d’un infant<br />
b) comprimir les da<strong>de</strong>s<br />
compressió <strong>de</strong> les da<strong>de</strong>s / compressor <strong>de</strong> da<strong>de</strong>s<br />
c) transmetre els senyals<br />
transmissió <strong>de</strong> senyals / transmissor <strong>de</strong> senyals<br />
d) imprimir un text<br />
impressió d’un text / impressor <strong>de</strong> textos<br />
e) transgredir <strong>la</strong> llei<br />
transgressió <strong>de</strong> <strong>la</strong> llei / trangressor <strong>de</strong> <strong>la</strong> llei<br />
f) oprimir els febles<br />
opressió <strong>de</strong>ls febles / opressor <strong>de</strong>ls febles<br />
g) emetre un missatge emissió d’un missatge / emissor d’un missatge<br />
7<br />
Amb els sufixos -issa /-dissa i -assa, forma un substantiu a partir d’aquestes paraules: pal<strong>la</strong>,<br />
trencar, cuir, córrer, pi(n), llonga(n), gallina, bellugar, mu<strong>la</strong>, nodrir.<br />
Pallissa, trencadissa, cuirassa, corredissa, pinassa, llonganissa, gallinassa, bellugadissa, mu<strong>la</strong>ssa, nodrissa.<br />
8<br />
Segons les normes, completa els fragments següents amb les lletres s, c o ç:<br />
a) par<strong>la</strong> amb …ignes j) persona suspica…<br />
par<strong>la</strong> amb signes persona suspicaç<br />
b) el l<strong>la</strong>c <strong>de</strong>ls …ignes k) amanir l’en…iam<br />
el l<strong>la</strong>c <strong>de</strong>ls cignes amanir l’enciam<br />
c) …essió contínua l) cobrir <strong>de</strong> cal… viva<br />
sessió contínua cobrir <strong>de</strong> calç viva<br />
d) fer …essió <strong>de</strong>ls béns m) raó convin…ent<br />
fer cessió <strong>de</strong>ls béns raó convincent<br />
e) <strong>la</strong> fal… i el martell n) can…a<strong>la</strong>da viada<br />
<strong>la</strong> falç i el martell cansa<strong>la</strong>da viada<br />
f) un tro… d’escor…a o) petit com una pu…a<br />
un tros d’escorça petit com una puça<br />
g) l’aven… o progrés p) sot…obrar una nau<br />
l’avenç o progrés sotsobrar una nau<br />
h) un eri…ó <strong>de</strong> mar q) una veu que en…isa<br />
un eriçó <strong>de</strong> mar una veu que encisa<br />
i) pudor <strong>de</strong> …ofre r) caure per un …ingle<br />
pudor <strong>de</strong> sofre caure per un cingle<br />
©
9<br />
Agrupa per famílies lèxiques les paraules següents i completa-les amb les lletres c o ç. Per<br />
exemple: a) braç; b) bracet; c) bracejar.<br />
a) ba<strong>la</strong>n…a, for…a, g<strong>la</strong>…, feli…, peda…, cal…es, convèn…er, auda…;<br />
b) g<strong>la</strong>…ó, cal…otets, for…ut, peda…et, feli…itat, audà…ia, conven…ut, ba<strong>la</strong>n…í;<br />
c) for…ejar, feli…itació, cal…otada, ba<strong>la</strong>n…ejar, g<strong>la</strong>…era, apeda…ar, auda…ment, conven…iment.<br />
Famílies lèxiques:<br />
a) ba<strong>la</strong>nça; b) ba<strong>la</strong>ncí; c) ba<strong>la</strong>ncejar.<br />
a) força; b) forçut; c) forcejar.<br />
a) g<strong>la</strong>ç; b) g<strong>la</strong>çó; c) g<strong>la</strong>cera.<br />
a) feliç; b) felicitat; c) felicitació.<br />
a) pedaç; b) pedacet; c) apedaçar.<br />
a) calces; b) calçotets; c) calçotada.<br />
a) convèncer; b) convençut; c) convenciment.<br />
a) audaç; b) audàcia; c) audaçment.<br />
10<br />
Amb el sufix -ança /-ença, escriu en singu<strong>la</strong>r i plural els <strong>de</strong>rivats que corresponen als verbs o<br />
els adjectius següents. Per exemple: confiança, confiances.<br />
puixant, creure, comp<strong>la</strong>ure, doler, estar, malvoler, versemb<strong>la</strong>nt, <strong>de</strong>fallir, lloar, venjar.<br />
Puixant: puixança, puixances.<br />
Creure: creença, creences.<br />
Comp<strong>la</strong>ure: comp<strong>la</strong>ença, comp<strong>la</strong>ences.<br />
Doler: dolença, dolences.<br />
Estar: estança, estances.<br />
Malvoler: malvolença, malvolences.<br />
Versemb<strong>la</strong>nt: versemb<strong>la</strong>nça, versemb<strong>la</strong>nces.<br />
Defallir: <strong>de</strong>fallença, <strong>de</strong>fallences.<br />
Lloar: lloança, lloances.<br />
venjar: venjança, venjances.<br />
11<br />
C<strong>la</strong>ssifica els mots <strong>de</strong>stacats segons el so fricatiu pa<strong>la</strong>tal: sonor [ʒ] / sord [ʃ].<br />
a) els revolts em maregen / molts mereixen aprovar<br />
b) vehicle <strong>de</strong> cinc marxes / anotar als marges<br />
c) un joc <strong>de</strong> cartes / el xoc <strong>de</strong> dos cossos<br />
d) una finestra reixada / ha pescat una rajada<br />
So fricatiu pa<strong>la</strong>tal sonor [ʒ] So fricatiu pa<strong>la</strong>tal sord [ʃ]<br />
maregen mereixen<br />
marges marxes<br />
joc xoc<br />
rajada reixada<br />
12<br />
D’acord amb les normes, completa les frases següents amb les lletres j o g:<br />
a) A…uda’m a pen…ar el pi…ama. g) La vida <strong>de</strong> …esús a …erusalem.<br />
Ajuda’m a penjar el pijama. La vida <strong>de</strong> Jesús a Jerusalem.<br />
b) Són unes espon…es molt flon…es. h) Va a un col·le…i <strong>de</strong> …esuïtes.<br />
Són unes esponges molt flonges. Va a un col·legi <strong>de</strong> jesuïtes.<br />
©
c) Sorte…en una …oia d’ar…ent. i) El …ardí és ben …ebrat.<br />
Sortegen una joia d’argent. El jardí és ben gebrat.<br />
d) És el refu…i <strong>de</strong>l fu…itiu. j) Afe…iu-ne a l’alber…ínia un ra…olí.<br />
És el refugi <strong>de</strong>l fugitiu. Afegiu-ne a l’albergínia un rajolí.<br />
e) Es p<strong>la</strong>nte…en nous ob…ectius. k) …eia en un llit ma…estuós.<br />
Es p<strong>la</strong>ntegen nous objectius. Jeia en un llit majestuós.<br />
f) És el nou pro…ecte <strong>de</strong> l’en…inyer. l) Els …ueus anomenen Déu …ehovà.<br />
És el nou projecte <strong>de</strong> l’enginyer. Els jueus anomenen Déu Jehovà.<br />
13<br />
D’acord amb les normes ortogràfiques, completa els fragments següents amb les lletres x<br />
o ix:<br />
a) un pam <strong>de</strong> gru… f) o ca…a o fa…a!<br />
un pam <strong>de</strong> gruix o caixa o faixa!<br />
b) gui… d’engui…ar g) el seny i <strong>la</strong> rau…a<br />
guix d’enguixar el seny i <strong>la</strong> rauxa<br />
c) porcs d’engre… h) el país <strong>de</strong> …au…a<br />
porcs d’engreix el país <strong>de</strong> xauxa<br />
d) …umar-se el dit i) amba…ada …inesa<br />
xumar-se el dit ambaixada xinesa<br />
e) …arrup <strong>de</strong> madu…a j) el que…al <strong>de</strong>l seny<br />
xarrup <strong>de</strong> maduixa el queixal <strong>de</strong>l seny<br />
14<br />
Articu<strong>la</strong> els sons africats <strong>de</strong>stacats en les seqüències següents i c<strong>la</strong>ssifica les paraules que els<br />
contenen atenent al punt d’articu<strong>la</strong>ció (africats alveo<strong>la</strong>rs i africats pa<strong>la</strong>tals) i <strong>la</strong> sonoritat (sonor<br />
i sord):<br />
a) <strong>la</strong> mosca tse-tse / el dotzè c<strong>la</strong>ssificat<br />
<strong>la</strong> mosca tse-tse (africat alveo<strong>la</strong>r sord) / el dotzè c<strong>la</strong>ssificat (africat alveo<strong>la</strong>r sonor)<br />
b) encendre <strong>la</strong> metxa / el metge cirurgià<br />
encendre <strong>la</strong> metxa (africat pa<strong>la</strong>tal sord) / el metge cirurgià (africat pa<strong>la</strong>tal sonor)<br />
c) jocs d’atzar / el tsar <strong>de</strong> Rússia<br />
jocs d’atzar (africat alveo<strong>la</strong>r sonor) / el tsar <strong>de</strong> Rússia (africat alveo<strong>la</strong>r sord)<br />
d) metzina o verí / en forma <strong>de</strong> petxina<br />
metzina o verí (africat pa<strong>la</strong>tal sonor) / en forma <strong>de</strong> petxina (africat pa<strong>la</strong>tal sord)<br />
e) afectats pel tsunami / tocar <strong>la</strong> botzina<br />
afectats pel tsunami (africat alveo<strong>la</strong>r sord) / tocar <strong>la</strong> botzina (africat alveo<strong>la</strong>r sonor)<br />
f) mitjons <strong>de</strong> fil / c<strong>la</strong>vetejat <strong>de</strong> tatxots<br />
mitjons <strong>de</strong> fil (africat pa<strong>la</strong>tal sonor) / c<strong>la</strong>vetejat <strong>de</strong> tatxots (africat pa<strong>la</strong>tal sord)<br />
g) potser no és res / l’ofici <strong>de</strong> rellotger<br />
potser no és res (africat alveo<strong>la</strong>r sord) / l’ofici <strong>de</strong> rellotger (africat alveo<strong>la</strong>r sonor)<br />
15<br />
Substitueix els sons d’aquestes seqüències per les lletres corresponents:<br />
a) popu<strong>la</strong>ri[ʣ]à el mot [ʦ]unami<br />
popu<strong>la</strong>ritzà el mot tsunami<br />
b) po[ʦ]er li feien <strong>la</strong> gui[ʣ]a<br />
potser li feien <strong>la</strong> guitza<br />
c) els materials sòli[ʦ] i els líqui[ʦ]<br />
els materials sòlids i els líquids<br />
d) <strong>de</strong>si[ʤ]a <strong>la</strong> mo[ʧ]il<strong>la</strong> i l’esto[ʧ]<br />
<strong>de</strong>sitja <strong>la</strong> motxil<strong>la</strong> i l’estoig<br />
©
e) les <strong>de</strong>l mi[ʧ] són més lle[ʤ]es<br />
les <strong>de</strong>l mig són més lletges<br />
f) tenir un empa[ʧ] <strong>de</strong> forma[ʤ]e<br />
tenir un empatx <strong>de</strong> formatge<br />
16<br />
D’acord amb les normes anteriors, completa les frases següents amb les lletres que corresponguin<br />
als sons [ʒ] [ʤ] o [ʧ].<br />
a) Aquesta font ra…a molt; fa un bon ra… .<br />
Aquesta font raja molt; fa un bon raig.<br />
b) Es pot dir una mi…a part o un mi… .<br />
Es pot dir una mitja part o un mig.<br />
c) Treu un cartu… <strong>de</strong> <strong>la</strong> cartu…era.<br />
Treu un cartutx <strong>de</strong> <strong>la</strong> cartutxera.<br />
d) No <strong>de</strong>si…is tant: el <strong>de</strong>si… no et <strong>de</strong>ixa viure.<br />
No <strong>de</strong>sitgis tant: el <strong>de</strong>sig no et <strong>de</strong>ixa viure.<br />
e) Vol bate…ar el nadó i vol celebrar el bate… .<br />
Vol batejar el nadó i vol celebrar el bateig.<br />
f) La posta <strong>de</strong> sol era ro…enca, d’un ro… daurat.<br />
La posta <strong>de</strong> sol era rogenca, d’un roig daurat.<br />
g) Era bo… i li agafaven atacs <strong>de</strong> bo…eria.<br />
Era boig i li agafaven atacs <strong>de</strong> bogeria.<br />
h) El va <strong>de</strong>spa…ar quan sortia <strong>de</strong>l <strong>de</strong>spa… .<br />
El va <strong>de</strong>spatxar quan sortia <strong>de</strong>l <strong>de</strong>spatx.<br />
i) Era molt lle… i <strong>la</strong> seva lle…or l’amoïnava molt.<br />
Era molt lleig i <strong>la</strong> seva lletjor l’amoïnava molt.<br />
17<br />
Transcriu fonèticament les grafies <strong>de</strong>staca<strong>de</strong>s <strong>de</strong> les paraules següents segons que corresponguin<br />
al so <strong>de</strong> xeix [ʃ] o al so ics [ks] o [gz].<br />
xifra inexacta, examen complex, exercici exagerat, exhibir <strong>la</strong> rauxa, exhibició <strong>de</strong> boxa, inexpert a<br />
<strong>la</strong> xarxa, exultar d’èxit, fixar el màxim, exha<strong>la</strong>r un flux<br />
xifra inexacta: [ʃ] [gz]<br />
examen complex: [gz] [ks]<br />
exercici exagerat: [gz] [gz]<br />
exhibir <strong>la</strong> rauxa: [gz] [ʃ]<br />
exhibició <strong>de</strong> boxa: [gz] [ks]<br />
inexpert a <strong>la</strong> xarxa: [ks] [ʃ] [ʃ]<br />
exultar d’èxit: [gz] [gz]<br />
fixar el màxim: [ks] [ks]<br />
exha<strong>la</strong>r un flux: [gz] [ks]<br />
18<br />
Fes explícit el significat d’aquests parells <strong>de</strong> mots a través d’una frase:<br />
excedir / accedir; excepció / accepció; excés / excés.<br />
Activitat oberta.<br />
19<br />
Marca, en les seqüències següents, on es produeixen les sonoritzacions per contacte. Després<br />
transcriu-ne els sons i fes-ne una pronúncia acurada.<br />
a) roig intens / roig cirera<br />
La sonorització es produeix a roig intens: [rɔʤintɛns]<br />
b) tots simpàtics / tots amables<br />
©
La sonorització es produeix a tots amables: [toʣəmab.bləs]<br />
c) greix sobrant / greix animal<br />
La sonorització es produeix a greix animal: [gɾeʒənimal]<br />
d) esquetx ofensiu / esquetx teatral<br />
La sonorització es produeix a esquetx ofensiu: [əskeʤufənsiu]<br />
e) complex infantil / complex traumàtic<br />
La sonorització es produeix a complex infantil: [kumplɛgzinfəntil]<br />
f) llençar les sobres / aturar les obres<br />
La sonorització es produeix a aturar les obres: [ətuɾaləzɔbɾəs]<br />
20<br />
Els parells <strong>de</strong> seqüències següents són parònimes (només contrasten per <strong>la</strong> sonoritat <strong>de</strong> <strong>la</strong><br />
essa).<br />
Fes-ne una pronúncia acurada i, <strong>de</strong>sprés, explicita’n el significat amb una frase.<br />
a) les ales / les sales<br />
b) uns ous / uns sous<br />
c) unes oques / unes soques<br />
d) molts avis / molts savis<br />
e) les eleccions / les seleccions<br />
f) cas oposat / cas suposat<br />
g) més alt /més sal<br />
Activitat oberta.<br />
©
<strong>Normativa</strong> <strong>bàsica</strong> <strong>de</strong> <strong>la</strong> <strong>llengua</strong><br />
Fonètica i ortografia<br />
Les consonants nasals, <strong>la</strong>terals i ròtiques<br />
1<br />
Articu<strong>la</strong> els sons nasals <strong>de</strong>stacats a les seqüències següents i c<strong>la</strong>ssifica les paraules que els<br />
contenen, atenent al punt d’articu<strong>la</strong>ció: bi<strong>la</strong>bial, alveo<strong>la</strong>r, pa<strong>la</strong>tal, ve<strong>la</strong>r.<br />
a) L’estadi era un c<strong>la</strong>m. f) Treu <strong>la</strong> c<strong>la</strong>u <strong>de</strong>l pany.<br />
b) Fes-li un reny per <strong>la</strong> malesa. g) La neu ja es fon.<br />
c) És el c<strong>la</strong>n <strong>de</strong> <strong>la</strong> màfia. h) No és un bolet sinó un fong.<br />
d) Quin fangueig! Tot és ple <strong>de</strong> fang. i) Prop <strong>de</strong> l’estany hi ha un estanc.<br />
e) Fan un pam d’ample. h) S’ha trencat el rem <strong>de</strong> <strong>la</strong> barca.<br />
2<br />
Substitueix els sons d’aquestes seqüències per les lletres corresponents.<br />
a) co[m]tabilitat i[m]presci[n]dible d) és un [ɲ]icris; no res el to[m]ba<br />
comptabilitat imprescindible és un nyicris; no res el tomba<br />
b) co[m]fiar en el trio[m]f e) aquest a[ɲ] hi ha cra[ŋ]s <strong>de</strong> riu<br />
confiar en el triomf aquest any hi ha crancs <strong>de</strong> riu<br />
c) e[m]mig <strong>de</strong>ls co[m]vidats f) qui[n] dri[ŋ] fa el cascavell!<br />
enmig <strong>de</strong>ls convidats quin dring fa el cascavell!<br />
3<br />
Bi<strong>la</strong>bial [m] Alveo<strong>la</strong>r [n] Pa<strong>la</strong>tal [ɲ] Ve<strong>la</strong>r [ŋ]<br />
c<strong>la</strong>m, pam, rem c<strong>la</strong>n, fan, fon reny, pany, estany fang, fong, estanc<br />
D’acord amb les normes anteriors (incloses les excepcions), completa els fragments següents<br />
amb les lletres m, n o nn.<br />
a) quedar i…mune h) ta…mateix ho farà p) una circu…ferència<br />
quedar immune tanmateix ho farà una circumferència<br />
b) una variada ga…ma i) un ca…vi i…ovador p) co…fluir dos rius<br />
una variada gamma un canvi innovador confluir dos rius<br />
c) s’alegrà gra…ment j) personatge i…fluent q) co…plir <strong>la</strong> promesa<br />
s’alegrà granment personatge influent complir <strong>la</strong> promesa<br />
d) el bar <strong>de</strong>l xa…frà k) <strong>de</strong>ce…i co…vuls r) gri…par per <strong>la</strong> paret<br />
el bar <strong>de</strong>l xamfrà <strong>de</strong>cenni convuls grimpar per <strong>la</strong> paret<br />
e) <strong>de</strong> tara…à i…ocent l) bo…bol<strong>la</strong> <strong>de</strong> sabó s) facultat i…ata<br />
<strong>de</strong> tarannà innocent bombol<strong>la</strong> <strong>de</strong> sabó facultat innata<br />
f) i…mersió submarina m) i…fondre co…fiança t) i…vocar clemè…cia<br />
immersió submarina infondre confiança invocar clemència<br />
g) publicar un pa…flet n) co…exió dificultosa<br />
publicar un pamflet connexió dificultosa<br />
4<br />
Amb el prefix en- o em- forma els verbs <strong>de</strong>rivats d’aquests noms. Per exemple: boig → embogir.<br />
bena, presó, mural<strong>la</strong>, fang, capçal, boig, magatzem, forn, prova, <strong>de</strong>ute, màscara, fosc, pitjor, fort.<br />
embenar, empresonar, emmural<strong>la</strong>r, enfangar, encapça<strong>la</strong>r, embogir, emmagatzemar, enfornar, emprovar,<br />
en<strong>de</strong>utar, emmascarar, enfosquir, empitjorar, enfortir.<br />
©
5<br />
Amb el prefix con- o com- forma uns altres verbs <strong>de</strong>rivats <strong>de</strong>ls següents:<br />
…penetrar, …viure, …batre, …moure, …fiar, …vèncer, …firmar, …p<strong>la</strong>ure, …memorar, …figurar.<br />
compenetrar, conviure, combatre, commoure, confiar, convèncer, confirmar, comp<strong>la</strong>ure, commemorar,<br />
configurar.<br />
6<br />
Escriu els contraris <strong>de</strong>ls noms següents, afegint els prefixos in- o im- segons correspongui:<br />
…probable, …fal·lible, …vàlid, …batut, …fecund, …necessari, …mòbil, …merescut, …viable, …previsible,<br />
…fèrtil.<br />
improbable, infal·lible, invàlid, imbatut, infecund, innecessari, immòbil, immerescut, inviable, imprevisible,<br />
infèrtil.<br />
7<br />
Escriu m o mp en les expressions següents.<br />
a) caure en <strong>la</strong> te…tació j) saldar els co…tes<br />
caure en <strong>la</strong> temptació saldar els comptes<br />
b) els rails <strong>de</strong>l tra…via k) el co…te i <strong>la</strong> co…tessa<br />
els rails <strong>de</strong>l tramvia el comte i <strong>la</strong> comtessa<br />
c) assu…te <strong>de</strong>licat l) ate…tat mortal<br />
assumpte <strong>de</strong>licat atemptat mortal<br />
d) les e…pre…tes dacti<strong>la</strong>rs m) entrada trio…fal<br />
les empremtes dacti<strong>la</strong>rs entrada triomfal<br />
e) obrir un co…te al banc n) e…fatitzar una frase<br />
obrir un compte al banc emfatitzar una frase<br />
f) presu…ció d’innocència o) sí…tomes <strong>de</strong>l còlera<br />
presumpció d’innocència símptomes <strong>de</strong>l còlera<br />
g) animal a…fibi p) publicat a <strong>la</strong> pre…sa<br />
animal amfibi publicat a <strong>la</strong> premsa<br />
h) quedar exe…t <strong>de</strong>l servei q) pagar al co…tat<br />
quedar exempt <strong>de</strong>l servei pagar al comptat<br />
i) amb un so…rís als l<strong>la</strong>vis amb un somrís als l<strong>la</strong>vis<br />
8<br />
Articu<strong>la</strong> els sons <strong>la</strong>terals <strong>de</strong>stacats a les seqüències següents i c<strong>la</strong>ssifica les paraules que els<br />
contenen, atenent al punt d’articu<strong>la</strong>ció: <strong>la</strong>teral alveo<strong>la</strong>r o pa<strong>la</strong>tal<br />
a) un lustre són cinc anys g) el call o barri jueu<br />
b) donar llustre a un moble h) em fa mal el coll<br />
c) amb co<strong>la</strong> <strong>de</strong> fuster i) el mall <strong>de</strong>l picapedrer<br />
d) una col<strong>la</strong> d’estudiants j) dinar col amb patates<br />
e) et cal un aval pel préstec k) un milió d’euros<br />
f) el rai baixa riu avall l) és millor que te’n vagis<br />
Alveo<strong>la</strong>r [l] Pa<strong>la</strong>tal [ʎ]<br />
lustre, co<strong>la</strong>, cal, aval, mal, col, milió llustre, col<strong>la</strong>, avall, call, coll, millor<br />
9<br />
Articu<strong>la</strong> acuradament els sons <strong>de</strong> les lletres <strong>de</strong>staca<strong>de</strong>s a les seqüències següents. a) l<strong>la</strong>ç d’una<br />
corbata / jaç per dormir<br />
b) El ioga? –No el practica / El lloga? –A quin preu?<br />
c) llebre al bosc / gebre al bosc<br />
d) I amb pega, anirà bé?<br />
©
e) L<strong>la</strong>mpega? –Anirà bé, si plou.<br />
f) un bon lloc / un bon joc<br />
g) i una nova cara / lluna nova<br />
h) més <strong>de</strong> lluny / mes <strong>de</strong> juny.<br />
i) De iot, no n’hi ha cap al port / De llot, no n’hi ha gens a <strong>la</strong> bassa.<br />
Activitat oral.<br />
10<br />
Substitueix els sons d’aquestes seqüències per les lletres corresponents:<br />
a) s’ha espa[ʎʎ]at el re[ʎ]otge e) <strong>la</strong> secció d’a[ll]etisme no ru[ʎʎ]a<br />
s’ha espatl<strong>la</strong>t el rellotge <strong>la</strong> secció d’atletisme no rutl<strong>la</strong><br />
b) ser un a[ll]icient per a un a[ll]eta f) tenen els u[ʎ]s ame[ʎʎ]ats<br />
ser un al·licient per a un atleta tenen els ulls ametl<strong>la</strong>ts<br />
c) co[ll]ecció <strong>de</strong> bi[ʎʎ]ets antics g) fica el xanda[ʎ] a <strong>la</strong> motxi[ʎ]a<br />
col·lecció <strong>de</strong> bitllets antics fica el xandall a <strong>la</strong> motxil<strong>la</strong><br />
d) so[ll]icità <strong>la</strong> bu[ʎʎ]eta mi[l]ionària h) <strong>la</strong> rebe[ll]ió d’un mi[l]er <strong>de</strong> presos<br />
sol·licità <strong>la</strong> butlleta milionària <strong>la</strong> rebel·lió d’un miler <strong>de</strong> presos<br />
11<br />
Completa aquests fragments amb les lletres l o l·l segons correspongui.<br />
a) <strong>la</strong> insta…ació e…èctrica g) d’inte…igència e…evada<br />
<strong>la</strong> instal·<strong>la</strong>ció elèctrica d’intel·ligència elevada<br />
b) un mi…er <strong>de</strong> gori…es h) e…ogiar una pe…ícu<strong>la</strong><br />
un miler <strong>de</strong> goril·les elogiar una pel·lícu<strong>la</strong><br />
c) ce…ebrar el mi…enari i) les seqüe…es <strong>de</strong> <strong>la</strong> co…isió<br />
celebrar el mil·lenari les seqüeles <strong>de</strong> <strong>la</strong> col·lisió<br />
d) una se…ecció <strong>de</strong> nove…es j) e…aborar noves cè…ules<br />
una selecció <strong>de</strong> novel·les e<strong>la</strong>borar noves cèl·lules<br />
e) co…aborar en <strong>la</strong> so…ució k) fer <strong>la</strong> so…icitud amb ante…ació<br />
col·<strong>la</strong>borar en <strong>la</strong> solució fer <strong>la</strong> sol·licitud amb ante<strong>la</strong>ció<br />
f) anu…ar les e…eccions l) pa…iar l’a…èrgia al po…en<br />
anul·<strong>la</strong>r les eleccions pal·liar l’al·lèrgia al pol·len<br />
12<br />
Cerca, per a cadascun <strong>de</strong>ls mots següents, almenys una parau<strong>la</strong> que sigui <strong>de</strong> <strong>la</strong> mateixa família.<br />
Per exemple: rebel·lió → rebel·<strong>la</strong>r-se / rebel·lia.<br />
al·legar, bèl·lic, cancel·<strong>la</strong>r, col·<strong>la</strong>borar, col·leccionar, col·locar, il·legal, instal·<strong>la</strong>ció, intel·ligible,<br />
pal·liar, pol·luir, sol·licitar, tranquil·<strong>la</strong>, vacil·<strong>la</strong>r.<br />
al·legació, bel·licós, cancel·<strong>la</strong>ció, col·<strong>la</strong>boració, col·lecció, col·locació, il·legalitat, instal·<strong>la</strong>r, intel·ligibilitat,<br />
pal·liatiu, pol·lució, sol·licitud, tranquil·litat, vacil·<strong>la</strong>ció.<br />
13<br />
Fes explícit, per mitjà d’una frase, el significat <strong>de</strong> cadascun d’aquests parells <strong>de</strong> mots.<br />
al·locució (discurs) / elocució (manera <strong>de</strong> par<strong>la</strong>r); al·ludir (referir-se) / eludir (<strong>de</strong>fugir); cel·<strong>la</strong> (compartiment<br />
petit) / cel<strong>la</strong> (part superior <strong>de</strong> l’ull) ; rebel·<strong>la</strong>r-se (refusar l’obediència) / reve<strong>la</strong>r (fer conèixer<br />
o fer visible); estel·<strong>la</strong>r (si<strong>de</strong>ral) / este<strong>la</strong>t (ple d’estels); vil·<strong>la</strong> (gran casa rural) / vi<strong>la</strong> (ciutat<br />
petita).<br />
Activitat oberta.<br />
14<br />
Articu<strong>la</strong> els sons <strong>de</strong>stacats a les seqüències següents i c<strong>la</strong>ssifica les paraules que els contenen,<br />
atenent al nombre <strong>de</strong> vibracions: bategant o vibrant.<br />
no para <strong>de</strong> ploure / <strong>la</strong> parra s’enfi<strong>la</strong> té molta barra / pegar-li amb <strong>la</strong> vara<br />
amarrat al moll / amarat <strong>de</strong> suor treure’s <strong>la</strong> careta / <strong>la</strong> carreta plena<br />
productes barats / els camins barrats l’aviram <strong>de</strong> corral / canta en una coral<br />
©
15<br />
Completa els fragments següents amb r o rr segons correspongui.<br />
a) l’olive…a, un a…bre <strong>de</strong> con…eu e) t…obà una mina …ica en o…<br />
l’olivera, un arbre <strong>de</strong> conreu trobà una mina rica en or<br />
b) una esc…ipto…a neo…omàntica f) e…adicà el mal amb un …aig làse…<br />
una escriptora neoromàntica eradicà el mal amb un raig làser<br />
c) va so…p…end…e tot el ba…i g) cal a…encar-lo <strong>de</strong> soca-…el<br />
va sorprendre tot el barri cal arrencar-lo <strong>de</strong> soca-rel<br />
d) les ba…aques <strong>de</strong> l’ext…a…adi h) <strong>la</strong> …adiació o llum infra…oja<br />
les barraques <strong>de</strong> l’extraradi <strong>la</strong> radiació o llum infraroja<br />
16<br />
Fes l’elocució <strong>de</strong> les frases següents i posa entre parèntesis <strong>la</strong> r final <strong>de</strong>ls mots en què s’emmu<strong>de</strong>ix<br />
i subratl<strong>la</strong>-<strong>la</strong> en els mots en què es manté.<br />
a) En albirar el far <strong>de</strong>s <strong>de</strong>l mar, els mariners van pensar en <strong>la</strong> l<strong>la</strong>r familiar i en llurs mullers.<br />
En albira(r) el far <strong>de</strong>s <strong>de</strong>l mar, els marine(r)s van pensa(r) en <strong>la</strong> l<strong>la</strong>r familiar i en llurs mulle(r)s.<br />
b) Els miners consi<strong>de</strong>ren que és prematur assegurar si, <strong>de</strong> <strong>la</strong> mina, en pot sortir or pur <strong>de</strong> manera<br />
regu<strong>la</strong>r.<br />
Els mine(r)s consi<strong>de</strong>ren que és prematur assegura(r) si, <strong>de</strong> <strong>la</strong> mina, en pot sorti(r) or pur <strong>de</strong> manera regu<strong>la</strong>r.<br />
c) Amb el cor a <strong>la</strong> mà t’haig <strong>de</strong> confessar que no tinc prou valor per enfrontar-m’hi: li tinc por,<br />
fins i tot terror.<br />
Amb el cor a <strong>la</strong> mà t’haig <strong>de</strong> confessa(r) que no tinc prou valor per enfrontar-m’hi: li tinc po(r), fins i tot<br />
terror.<br />
17<br />
Bategant [ ] Vibrant [r]<br />
para, amarat, barats, vara, careta, coral parra, amarrat, barrats, barra, carreta, corral<br />
Tenint en compte que hi ha paraules acaba<strong>de</strong>s amb els sufixos -ar, -er, -or, i -dor, completa<br />
les paraules agu<strong>de</strong>s <strong>de</strong>staca<strong>de</strong>s amb r o amb accent segons calgui.<br />
a) mostrar sereno i) és un noi esquerra<br />
mostrar serenor és un noi esquerrà<br />
b) ciutada <strong>de</strong>l món j) hi ha un coloma al campana<br />
ciutadà <strong>de</strong>l món hi ha un colomar al campanar<br />
c) el peixate <strong>de</strong>l mercat k) un mocado <strong>de</strong> pape<br />
el peixater <strong>de</strong>l mercat un mocador <strong>de</strong> paper<br />
d) prendre un consome l) el caixo <strong>de</strong>ls retalls<br />
prendre un consomé el caixó <strong>de</strong>ls retalls<br />
e) <strong>la</strong> cendra <strong>de</strong>l cendre n) l’escalfo <strong>de</strong>l foc<br />
<strong>la</strong> cendra <strong>de</strong>l cendrer l’escalfor <strong>de</strong>l foc<br />
f) pren ale abans <strong>de</strong> pujar o) en un canto <strong>de</strong> <strong>la</strong> sa<strong>la</strong><br />
pren alè abans <strong>de</strong> pujar en un cantó <strong>de</strong> <strong>la</strong> sa<strong>la</strong><br />
g) les c<strong>la</strong>us <strong>de</strong>l c<strong>la</strong>ue p) <strong>la</strong> c<strong>la</strong>ro i <strong>la</strong> fosco<br />
les c<strong>la</strong>us <strong>de</strong>l c<strong>la</strong>uer <strong>la</strong> c<strong>la</strong>ror i <strong>la</strong> foscor<br />
h) el fossa o cementiri q) venedo <strong>de</strong> bestia<br />
el fossar o cementiri venedor <strong>de</strong> bestiar<br />
18<br />
Completa les formes verbals <strong>de</strong> les frases següents amb r o amb accent segons correspongui.<br />
a) En senti l’esc<strong>la</strong>t <strong>de</strong> les bombes, tothom se senti in<strong>de</strong>fens.<br />
b) La font <strong>de</strong>ixà <strong>de</strong> raja aquell estiu i ja no raja mai més.<br />
©
c) L’altre dia s’ennuega bevent <strong>de</strong>l porró. Jo també m’hi vaig ennuega una vegada.<br />
d) Li va estrènye el coll fins que l’escanya. Es va <strong>de</strong>sploma i rodo<strong>la</strong> escales avall.<br />
e) L’ol<strong>la</strong> havia <strong>de</strong> bulli mitja hora i només bulli <strong>de</strong>u minuts.<br />
En sentir l’esc<strong>la</strong>t <strong>de</strong> les bombes, tothom se sentí in<strong>de</strong>fens.<br />
La font <strong>de</strong>ixà <strong>de</strong> rajar aquell estiu i ja no rajà mai més.<br />
L’altre dia s’ennuegà bevent <strong>de</strong>l porró. Jo també m’hi vaig ennuegar una vegada.<br />
Li va estrènyer el coll fins que l’escanyà. Es va <strong>de</strong>splomar i rodolà escales avall.<br />
L’ol<strong>la</strong> havia <strong>de</strong> bullir mitja hora i només bullí <strong>de</strong>u minuts.<br />
©
<strong>Normativa</strong> <strong>bàsica</strong> <strong>de</strong> <strong>la</strong> <strong>llengua</strong><br />
Morfologia nominal<br />
La morfologia. El nom o substantiu<br />
1<br />
Completa aquests enunciats amb les paraules variables o invariables.<br />
a) Els noms (gos, pissarra, tristesa), els adjectius (l<strong>la</strong>rg, dur, tranquil) i els <strong>de</strong>terminants (aquest,<br />
meu, algun) solen ser mots …<br />
Els noms (gos, pissarra, tristesa), els adjectius (l<strong>la</strong>rg, dur, tranquil) i els <strong>de</strong>terminants (aquest, meu, algun)<br />
solen ser mots variables.<br />
b) Els adverbis (ràpidament, més, aviat), les preposicions (amb, sense, entre) i les conjuncions (sinó,<br />
doncs, perquè) són mots …<br />
Els adverbis (ràpidament, més, aviat), les preposicions (amb, sense, entre) i les conjuncions (sinó, doncs,<br />
perquè) són mots invariables.<br />
c) Els verbs (p<strong>la</strong>ntar, regar, reflexionar) són mots …<br />
Els verbs (p<strong>la</strong>ntar, regar, reflexionar) són mots variables.<br />
2<br />
C<strong>la</strong>ssifica les paraules següents en mots simples, mots <strong>de</strong>rivats o mots compostos.<br />
terra, esmaperdut, polsim, gratacel, migjorn, garrot, vidrier, terratrèmol, c<strong>la</strong>rivi<strong>de</strong>nt, lleig, inquiet,<br />
aterratge, capgirell, c<strong>la</strong>r, assegurança, enverinar, esma, refresc, jorn, escura<strong>de</strong>nts, pestanya.<br />
3<br />
Mots simples Mots <strong>de</strong>rivats Mots compostos<br />
terra, lleig, c<strong>la</strong>r, esma, jorn, polsim, garrot, vidrier, inquiet, esmaperdut, gratacel, migjorn,<br />
pestanya aterratge, assegurança, terratrèmol, c<strong>la</strong>rivi<strong>de</strong>nt,<br />
enverinar, refresc capgirell, escura<strong>de</strong>nts<br />
La majoria <strong>de</strong> noms abstractes són <strong>de</strong>rivats d’adjectius. Forma noms abstractes a partir <strong>de</strong>ls<br />
adjectius següents (utilitza els sufixos -ia, -or, -esa, -eria, -itat, -edat, -tat, -itud, -ció). Per<br />
exemple: traïdor > traïdoria<br />
gris, nu, sord, go<strong>la</strong>fre, boig, tossut, gelós, groller, mo<strong>de</strong>st, eloqüent, auster, precoç, ingenu, suau,<br />
vague, fals, honest, lleial, recte, discret.<br />
grisor, nuesa, sor<strong>de</strong>sa, go<strong>la</strong>freria, bogeria, tossu<strong>de</strong>ria, gelosia, grolleria, modèstia, eloqüència, austeritat,<br />
precocitat, ingenuïtat, suavitat, vaguetat, falsedat, honestedat, lleialtat, rectitud, discreció.<br />
4<br />
Digues els noms col·lectius que <strong>de</strong>signen els conjunts següents (utilitza els sufixos -ar, -ada,<br />
-eda, -at, -atge, -osa, -am). Per exemple: conjunt <strong>de</strong> peces <strong>de</strong> cristall → cristalleria<br />
a) Conjunt <strong>de</strong> bèsties (vaques, porcs…).<br />
Bestiar.<br />
b) Multitud d’ocells, especialment d’ocells petits.<br />
Ocel<strong>la</strong>da.<br />
c) Contingut d’un cistell.<br />
Cistel<strong>la</strong>da.<br />
d) Conjunt <strong>de</strong> veïns.<br />
Veïnat.<br />
e) P<strong>la</strong>ntació d’oliveres.<br />
Oliverar.<br />
©
f) Bosc <strong>de</strong> roures.<br />
Roureda.<br />
g) Conjunt d’alumnes d’un centre.<br />
Alumnat.<br />
h) Conjunt <strong>de</strong> quilòmetres d’un vehicle.<br />
Quilometratge.<br />
i) Conjunt <strong>de</strong> diners guanyats en un mes.<br />
Mesada.<br />
j) Conjunt <strong>de</strong> bitllets a <strong>de</strong>spatxar a <strong>la</strong> taquil<strong>la</strong> d’un teatre.<br />
Taquil<strong>la</strong>tge.<br />
k) Bosc d’avets.<br />
Avetosa.<br />
l) Conjunt d’aus <strong>de</strong> corral (gallines, ànecs, pol<strong>la</strong>stres…).<br />
Aviram.<br />
m) Conjunt <strong>de</strong> les <strong>de</strong>nts<br />
Dentat.<br />
n) Conjunt <strong>de</strong> roques d’un indret.<br />
Rocam.<br />
5<br />
Escriu l’article masculí (el o un) o el femení (<strong>la</strong> o una) segons el gènere d’aquests noms.<br />
a) He obert … compte corrent al banc.<br />
He obert el compte corrent al banc.<br />
b) En el primer partit hem aconseguit … avantatge <strong>de</strong> 10 punts.<br />
En el primer partit hem aconseguit un avantatge <strong>de</strong> 10 punts.<br />
c) … lleixiu només el faig servir per rentar <strong>la</strong> roba b<strong>la</strong>nca.<br />
El lleixiu només el faig servir per rentar <strong>la</strong> roba b<strong>la</strong>nca.<br />
d) … xoco<strong>la</strong>ta <strong>de</strong>sfeta s’ha <strong>de</strong> prendre ben calenta.<br />
La xoco<strong>la</strong>ta <strong>de</strong>sfeta s’ha <strong>de</strong> prendre ben calenta.<br />
e) Molts pobles encara conserven … costums ancestrals.<br />
Molts pobles encara conserven els costums ancestrals.<br />
f) És l’hora <strong>de</strong> servir … postres.<br />
És l’hora <strong>de</strong> servir les postres.<br />
g) Si … anàlisis donen positiu, serà … mal senyal.<br />
Si les anàlisis donen positiu, serà un mal senyal.<br />
h) … suor li regalima (per) … front.<br />
La suor li regalima pel front.<br />
i) La sal i … pebre són condiments imprescindibles.<br />
La sal i el pebre són condiments imprescindibles.<br />
j) Té … <strong>de</strong>nts i … queixals en perfecte estat.<br />
Té les <strong>de</strong>nts i els queixals en perfecte estat.<br />
6<br />
Escriu l’article masculí (el o un) o el femení (<strong>la</strong> o una) davant d’aquests noms.<br />
… corrent <strong>de</strong> l’aigua … dubte important<br />
el corrent <strong>de</strong> l’aigua un dubte important<br />
… al<strong>la</strong>u <strong>de</strong> neu … calor <strong>de</strong> l’estiu<br />
una al<strong>la</strong>u <strong>de</strong> neu <strong>la</strong> calor <strong>de</strong> l’estiu<br />
… resta <strong>de</strong> coses … pen<strong>de</strong>nt <strong>de</strong> <strong>la</strong> muntanya<br />
<strong>la</strong> resta <strong>de</strong> coses el pen<strong>de</strong>nt <strong>de</strong> <strong>la</strong> muntanya<br />
©
… afores <strong>de</strong> <strong>la</strong> ciutat … olor molt intensa<br />
els afores <strong>de</strong> <strong>la</strong> ciutat una olor molt intensa<br />
… verdor <strong>de</strong>ls prats … resplendor <strong>de</strong> les estrelles<br />
<strong>la</strong> verdor <strong>de</strong>ls prats <strong>la</strong> resplendor <strong>de</strong> les estrelles<br />
7<br />
Completa aquests sintagmes compostos pels dos gèneres (masculí i femení).<br />
l’alcald… i l’alcald… el traumatòleg i <strong>la</strong> …<br />
l’alcal<strong>de</strong> i l’alcal<strong>de</strong>ssa el traumatòleg i <strong>la</strong> traumatòloga<br />
l’advocat i l’advocad… l’administratiu i l’…<br />
l’advocat i l’advocada l’administratiu i l’administrativa<br />
l’actor i l’act… el metge i <strong>la</strong> …<br />
l’actor i l’actriu el metge i <strong>la</strong> metgessa<br />
el fisioterapeut… i <strong>la</strong> … el conseller i <strong>la</strong> …<br />
el fisioterapeuta i <strong>la</strong> fisioterapeuta el conseller i <strong>la</strong> consellera<br />
el jutge i <strong>la</strong> … el biòleg i <strong>la</strong> …<br />
el jutge i <strong>la</strong> jutgessa el biòleg i <strong>la</strong> biòloga<br />
el ministr… i <strong>la</strong> … l’empresari i l’…<br />
el ministre i <strong>la</strong> ministra l’empresari i l’empresària<br />
8<br />
Canvia el gènere <strong>de</strong>ls noms següents.<br />
un heroi / una …<br />
un heroi / una heroïna<br />
un arquitecte / una …<br />
un arquitecte / una arquitecta<br />
un pediatre / una …<br />
un pediatre / una pediatra<br />
un inspector / una …<br />
un inspector / una inspectora<br />
un enginyer / una …<br />
un enginyer / una enginyera<br />
un terapeuta / una …<br />
un terapeuta / una terapeuta<br />
un escombriaire / una …<br />
un escombriaire / una escombriaire<br />
un artista / una …<br />
un artista / una artista<br />
un poeta / una …<br />
un poeta / una poetessa<br />
9<br />
Completa aquests sintagmes compostos pels dos gèneres (masculí i femení).<br />
els ànecs i les … els cavalls i les … els elefants i les …<br />
els ànecs i les ànegues els cavalls i les eugues els elefants i les elefantes<br />
els porcs i les … els galls i les … els ases i les …<br />
els porcs i les truges els galls i les gallines els ases i les burres<br />
els toros i les … els marrans i les … els bocs i les …<br />
els toros i les vaques els marrans i les ovelles els bocs i les cabres<br />
10<br />
Torna a escriure les frases següents canviant el gènere <strong>de</strong>ls noms <strong>de</strong>stacats en cursiva.<br />
a) L’hereu s’ha convertit en l’amo <strong>de</strong> <strong>la</strong> masia.<br />
L’hereva s’ha convertit en <strong>la</strong> mestressa <strong>de</strong> <strong>la</strong> masia.<br />
©
) La tia ha rega<strong>la</strong>t un cavall al meu padrastre.<br />
L’oncle ha rega<strong>la</strong>t una euga a <strong>la</strong> meva madrastra.<br />
c) El sogre no s’avé gaire amb el gendre.<br />
La sogra no s’avé gaire amb <strong>la</strong> jove.<br />
d) Al corral hi ha un parell <strong>de</strong> porcs i una cabra.<br />
Al corral hi ha un parell <strong>de</strong> truges i un boc.<br />
11<br />
Tria l’opció més a<strong>de</strong>quada d’acord amb el context.<br />
un gerro / una gerra: posar les flors en … / servir l’aigua a tau<strong>la</strong> en …<br />
posar les flors en una gerra / servir l’aigua a tau<strong>la</strong> en un gerro<br />
un ganivet / una ganiveta: llescar el pa amb … / una forquil<strong>la</strong> i …<br />
llescar el pa amb una ganiveta / una forquil<strong>la</strong> i un ganivet<br />
un p<strong>la</strong>t / una p<strong>la</strong>ta: posar a tau<strong>la</strong> … d’enciam / menjar-se … d’arròs<br />
posar a tau<strong>la</strong> una p<strong>la</strong>ta d’enciam / menjar-se un p<strong>la</strong>t d’arròs<br />
un crit / una crida: fer … a <strong>la</strong> pob<strong>la</strong>ció per mitjà d’un pregoner / fer … d’espant<br />
fer una crida a <strong>la</strong> pob<strong>la</strong>ció per mitjà d’un pregoner / fer un crit d’espant<br />
un bram / una brama: córrer … que és molt informal / l’ase fa …<br />
córrer una brama que és molt informal / l’ase fa un bram<br />
un cistell / una cistel<strong>la</strong>: … <strong>de</strong> cireres / … <strong>de</strong> bàsquet<br />
un cistell <strong>de</strong> cireres / una cistel<strong>la</strong> <strong>de</strong> bàsquet<br />
12<br />
Escriu l’article masculí (el o un) o el femení (<strong>la</strong> o una) davant d’aquests noms.<br />
a) apaga … llum / se n’ha anat … llum / <strong>la</strong> velocitat <strong>de</strong> … llum / … llum <strong>de</strong> posició <strong>de</strong>ls cotxes / <strong>la</strong><br />
factura <strong>de</strong> … llum<br />
apaga el llum / se n’ha anat <strong>la</strong> llum / <strong>la</strong> velocitat <strong>de</strong> <strong>la</strong> llum / el llum <strong>de</strong> posició <strong>de</strong>ls cotxes / <strong>la</strong> factura <strong>de</strong> <strong>la</strong> llum<br />
b) prendre … pols a algú / treu … pols <strong>de</strong>ls mobles / tremo<strong>la</strong>r-li a algú … pols<br />
prendre el pols a algú / treu <strong>la</strong> pols <strong>de</strong>ls mobles / tremo<strong>la</strong>r-li a algú el pols<br />
c)… terra <strong>de</strong> conreu / frega … terra amb una baieta / els fruits <strong>de</strong> … terra<br />
una terra <strong>de</strong> conreu / frega el terra amb una baieta / els fruits <strong>de</strong> <strong>la</strong> terra<br />
d) … canal <strong>de</strong> <strong>la</strong> teu<strong>la</strong>da / … canal d’Urgell<br />
<strong>la</strong> canal <strong>de</strong> <strong>la</strong> teu<strong>la</strong>da / el canal d’Urgell<br />
e) el principi i … fi / … fi justifica els mitjans?<br />
el principi i <strong>la</strong> fi / el fi justifica els mitjans?<br />
f) perdre … salut / negar a algú … salut<br />
perdre <strong>la</strong> salut / negar a algú el salut<br />
g) tenir … son lleuger / resistir a … son / perdre … son / ser vençut per … son<br />
tenir el son lleuger / resistir a <strong>la</strong> son / perdre el son / ser vençut per <strong>la</strong> son<br />
h) … editorial <strong>de</strong> prestigi / … editorial <strong>de</strong> contingut polèmic<br />
una editorial <strong>de</strong> prestigi / un editorial <strong>de</strong> contingut polèmic<br />
i) respectar … pudor <strong>de</strong> <strong>la</strong> gent / … pudor <strong>de</strong> les quadres <strong>de</strong> bestiar<br />
respectar el pudor <strong>de</strong> <strong>la</strong> gent / <strong>la</strong> pudor <strong>de</strong> les quadres <strong>de</strong> bestiar<br />
13<br />
Escriviu el plural <strong>de</strong>ls noms següents.<br />
a) <strong>la</strong> branca <strong>de</strong>l llorer<br />
les branques <strong>de</strong>ls llorers<br />
b) una raça <strong>de</strong> gos<br />
unes races <strong>de</strong> gossos<br />
c) l’arruga <strong>de</strong> <strong>la</strong> faldil<strong>la</strong><br />
les arrugues <strong>de</strong> les faldilles<br />
©
d) <strong>la</strong> barnil<strong>la</strong> <strong>de</strong>l paraigua<br />
les barnilles <strong>de</strong>ls paraigües<br />
e) una esponja per a <strong>la</strong> neteja<br />
unes esponges per a les neteges<br />
f) l’euga i el pollí<br />
les eugues i els pollins<br />
g) l’adreça <strong>de</strong>l fuster<br />
les adreces <strong>de</strong>ls fusters<br />
h) una barca i una piragua<br />
unes barques i unes piragües<br />
14<br />
Escriu el plural <strong>de</strong> les paraules següents i c<strong>la</strong>ssifica-les segons que tinguin una essa o dues esses<br />
entre vocals. Després, llegeix-les en veu alta diferenciant el so <strong>de</strong> <strong>la</strong> essa sonora i <strong>de</strong> <strong>la</strong> essa<br />
sorda.<br />
envàs, matalàs, pagès, traspàs, mes, capgròs, passadís, avís, embús, país, pastís, gas, tros, nus, tornavís,<br />
fracàs.<br />
envasos, mata<strong>la</strong>ssos, pagesos, traspassos, mesos, capgrossos, passadissos, avisos, embussos, països, pastissos,<br />
gasos, trossos, nusos, tornavisos, fracassos.<br />
15<br />
Escriu el plural <strong>de</strong>ls noms següents tenint en compte que en <strong>la</strong> meitat <strong>de</strong>ls casos es recupera<br />
una n al final <strong>de</strong>l radical.<br />
ba<strong>la</strong>ncí, sofà, jardí, cafè, escorpí, ximpanzé, horitzó, esquí, tro, iglú, violí, menú.<br />
ba<strong>la</strong>ncins, sofàs, jardins, cafès, escorpins, ximpanzés, horitzons, esquís, trons, iglús, violins, menús.<br />
16<br />
Essa sonora [z] Essa sorda [s]<br />
envasos, pagesos, mesos, avisos, països, gasos, mata<strong>la</strong>ssos, traspassos, capgrossos, passadissos,<br />
nusos, tornavisos embussos, pastissos, gasos, trossos, fracassos<br />
Escriu les dues possibilitats <strong>de</strong>l plural <strong>de</strong>ls noms següents:<br />
raig, passeig, mareig, <strong>de</strong>sig, trepig, disc, risc, arrest, contrast, context.<br />
17<br />
Escriu el plural <strong>de</strong>ls noms següents.<br />
l’apèndix / els … el vèrtex / els … el globus / els …<br />
l’apèndix / els apèndixs el vèrtex / els vèrtexs el globus / els globus<br />
el l<strong>la</strong>pis / els … el virus / els … el paraigua / els …<br />
el l<strong>la</strong>pis / els l<strong>la</strong>pis el virus / els virus el paraigua / els paraigües<br />
el focus / els … el parabrisa / els … el croquis / els …<br />
el focus / els focus el parabrisa / els parabrises el croquis / els croquis<br />
el gratacel / els … el dilluns / els … l’ín<strong>de</strong>x / els …<br />
el gratacel / els gratacels el dilluns / els dilluns l’ín<strong>de</strong>x / els ín<strong>de</strong>xs<br />
©
<strong>Normativa</strong> <strong>bàsica</strong> <strong>de</strong> <strong>la</strong> <strong>llengua</strong><br />
Morfologia nominal<br />
L’adjectiu<br />
1<br />
Copia el text següent i canvia <strong>la</strong> forma <strong>de</strong>ls adjectius donats entre parèntesis per tal que concordin<br />
en gènere i nombre amb els noms que complementen.<br />
Eren … (autèntic) papús, <strong>de</strong> tal<strong>la</strong> (atlètic), homes <strong>de</strong> … (bell) raça, amb el front … (amp<strong>la</strong>) i …<br />
(alta), el nas … (grossa) però no … (aixafada), les <strong>de</strong>nts … (b<strong>la</strong>nc). La seva cabellera … (l<strong>la</strong>nós), …<br />
(tenyit) <strong>de</strong> vermell, <strong>de</strong>stacava sobre els seus cossos … (negre) i … (llustrós), com els <strong>de</strong>ls negres <strong>de</strong><br />
Núbia. Del lòbul <strong>de</strong> l’orel<strong>la</strong> … (retal<strong>la</strong><strong>de</strong>s), penjaven enfi<strong>la</strong>lls d’ossos.<br />
JULES VERNE, Vint mil llegües <strong>de</strong> viatge submarí<br />
Eren autèntics papús, <strong>de</strong> tal<strong>la</strong> atlètica, homes <strong>de</strong> bel<strong>la</strong> raça, amb el front ample i alt, el nas gros però no<br />
aixafat, les <strong>de</strong>nts b<strong>la</strong>nques. La seva cabellera l<strong>la</strong>nosa, tenyida <strong>de</strong> vermell, <strong>de</strong>stacava sobre els seus cossos<br />
negres i llustrosos, com els <strong>de</strong>ls negres <strong>de</strong> Núbia. Del lòbul <strong>de</strong> l’orel<strong>la</strong> retal<strong>la</strong>t, penjaven enfi<strong>la</strong>lls<br />
d’ossos.<br />
2<br />
Tria l’opció correcta donada entre parèntesis.<br />
a) És una autopista amb àrees <strong>de</strong> <strong>de</strong>scans i àrees <strong>de</strong> serveis … (a<strong>de</strong>quats / a<strong>de</strong>qua<strong>de</strong>s).<br />
És una autopista amb àrees <strong>de</strong> <strong>de</strong>scans i àrees <strong>de</strong> serveis a<strong>de</strong>qua<strong>de</strong>s.<br />
b) És una autopista amb accessos i sorti<strong>de</strong>s … (a<strong>de</strong>quats / a<strong>de</strong>qua<strong>de</strong>s).<br />
És una autopista amb accessos i sorti<strong>de</strong>s a<strong>de</strong>quats.<br />
c) És un aparell d’invenció i fabricació … (alemanys / alemanyes).<br />
És un aparell d’invenció i fabricació alemanyes.<br />
d) És un aparell <strong>de</strong> disseny i fabricació … (alemanys / alemanyes).<br />
És un aparell <strong>de</strong> disseny i fabricació alemanys.<br />
3<br />
Completa les sèries següents amb els adjectius que les encapçalen.<br />
a) un nen valent / una nena … / uns nens … / unes nenes …<br />
un nen valent / una nena valenta / uns nens valents / unes nenes valentes<br />
b) un impost just / una mesura … / uns impostos … / unes mesures …<br />
un impost just / una mesura justa / uns impostos justos / unes mesures justes<br />
c) l’alumne apte / l’alumna … / els alumnes … / les alumnes …<br />
l’alumne apte / l’alumna apta / els alumnes aptes / les alumnes aptes<br />
d) un estel fugaç / una estrel<strong>la</strong> … / uns estels … / unes estrelles …<br />
un estel fugaç / una estrel<strong>la</strong> fugaç / uns estels fugaços / unes estrelles fugaces<br />
e) un vestit elegant / una cort … / uns vestits … / unes corts …<br />
un vestit elegant / una cort elegant / uns vestits elegants / unes corts elegants<br />
4<br />
Escriu el paradigma flexiu <strong>de</strong>ls adjectius següents i c<strong>la</strong>ssifica’ls d’acord amb els mo<strong>de</strong>ls <strong>de</strong> flexió<br />
<strong>de</strong>l quadre anterior.<br />
agre, calent, increïble, tranquil, elegant, capaç, gris, culte, cortès, orfe, europeu, digne, potent,<br />
oblic, nul, negre, feliç, dòcil, lliure, comú, incolor, violent, ambigu, anàleg, suau, complex, mixt,<br />
eficaç.<br />
Per exemple:<br />
©
Masculí singu<strong>la</strong>r Femení singu<strong>la</strong>r Masculí plural Femení plural<br />
paral·lel paral·le<strong>la</strong> paral·lels paral·leles Mo<strong>de</strong>l I<br />
agre agra agres agres Mo<strong>de</strong>l III<br />
calent calenta calents calentes Mo<strong>de</strong>l I<br />
increïble increïble increïbles increïbles Mo<strong>de</strong>l V<br />
tranquil tranquil·<strong>la</strong> tranquils tranquil·les Mo<strong>de</strong>l I<br />
elegant elegant elegants elegants Mo<strong>de</strong>l V<br />
capaç capaç capaços capaces Mo<strong>de</strong>l IV<br />
gris grisa grisos grises Mo<strong>de</strong>l II<br />
culte culta cultes cultes Mo<strong>de</strong>l III<br />
cortès cortesa cortesos corteses Mo<strong>de</strong>l II<br />
orfe òrfena orfes òrfenes Mo<strong>de</strong>l II<br />
europeu europea europeus europees Mo<strong>de</strong>l II<br />
digne digna dignes dignes Mo<strong>de</strong>l III<br />
potent potent potents potents Mo<strong>de</strong>l V<br />
oblic obliqua oblics obliqües Mo<strong>de</strong>l II<br />
nul nul·<strong>la</strong> nuls nul·les Mo<strong>de</strong>l I<br />
negre negra negres negres Mo<strong>de</strong>l III<br />
feliç feliç feliços felices Mo<strong>de</strong>l IV<br />
dòcil dòcil dòcils dòcils Mo<strong>de</strong>l V<br />
lliure lliure lliures lliures Mo<strong>de</strong>l V<br />
comú comuna comuns comunes Mo<strong>de</strong>l II<br />
incolor incolora incolors incolores Mo<strong>de</strong>l I<br />
violent violenta violents violentes Mo<strong>de</strong>l I<br />
ambigu ambigua ambigus ambigües Mo<strong>de</strong>l II<br />
anàleg anàloga anàlegs anàlogues Mo<strong>de</strong>l II<br />
suau suau suaus suaus Mo<strong>de</strong>l V<br />
complex complexa complexos complexes Mo<strong>de</strong>l II<br />
mixt mixta mixtos mixtes Mo<strong>de</strong>l II<br />
eficaç eficaç eficaços eficaces Mo<strong>de</strong>l IV<br />
5<br />
Escriu el paradigma flexiu <strong>de</strong>ls adjectius següents aplicant en cada cas les normes d’accentuació<br />
i <strong>de</strong> <strong>la</strong> dièresi pertinents. Tingues en compte que, en els acabats en i, en cap cas aquesta i<br />
no es converteix en e. Per exemple: momentani, momentània, momentanis, momentànies.<br />
aeri, coetani, simultani, heterogeni, instantani; assidu, ingenu, perpetu; ambigu, contigu.<br />
aeri, aèria, aeris, aèries<br />
coetani, coetània, coetanis, coetànies<br />
simultani, simultània, simultanis, simultànies<br />
heterogeni, heterogènia, heterogenis, heterogènies<br />
instantani, instantània, instantanis, instantànies<br />
assidu, assídua, assidus, assídues<br />
ingenu, ingènua, ingenus, ingènues<br />
perpetu, perpètua, perpetus, perpètues<br />
ambigu, ambigua, ambigus, ambigües<br />
contigu, contigua, contigus, contigües<br />
©
6<br />
Aplica les normes ortogràfiques <strong>de</strong>ls sons oclusius finals (pàgina 326) en els casos següents<br />
<strong>de</strong> flexió <strong>de</strong>ls adjectius:<br />
una paret humida / un ambient … / uns locals …<br />
una paret humida / un ambient humit / uns locals humits<br />
una fruita àcida / un fruit … / uns ge<strong>la</strong>ts …<br />
una fruita àcida / un fruit àcid / uns ge<strong>la</strong>ts àcids<br />
una proposta absurda / un projecte … / uns objectius …<br />
una proposta absurda / un projecte absurd / uns objectius absurds<br />
una lletra menuda / un cos … / uns dits …<br />
una lletra menuda / un cos menut / uns dits menuts<br />
una ampol<strong>la</strong> buida / un pis … / uns locals …<br />
una ampol<strong>la</strong> buida / un pis buit / uns locals buits<br />
una dona covarda / un home … / uns nois …<br />
una dona covarda / un home covard / uns nois covards<br />
aigua freda / vent … / països …<br />
aigua freda / vent fred / països freds<br />
una tasca feixuga / un treball … / uns mobles …<br />
una tasca feixuga / un treball feixuc / uns mobles feixucs<br />
una ametl<strong>la</strong> amarga / un gust … / uns caramels …<br />
una ametl<strong>la</strong> amarga / un gust amarg / uns caramels amargs<br />
una euga poruga / un cavall … / uns gossos …<br />
una euga poruga / un cavall poruc / uns gossos porucs<br />
7<br />
Tria els cinc adjectius que dupliquen <strong>la</strong> essa i els cinc que no <strong>la</strong> dupliquen. Fes els dos grups<br />
escrivint <strong>la</strong> forma a<strong>de</strong>quada en l’enunciat corresponent.<br />
gris, espès, gros, precís, gelós, escàs, massís, verinós, avariciós, ros.<br />
Dupliquen <strong>la</strong> essa No dupliquen <strong>la</strong> essa<br />
duia uns pantalons grisos una tassa <strong>de</strong> xoco<strong>la</strong>ta molt espessa<br />
eren serps verinoses tenia els cabells rossos<br />
estava gelosa <strong>de</strong> <strong>la</strong> seva germana ha durat dues hores escasses<br />
és una persona molt avariciosa una porta massissa<br />
era una informació molt precisa una pedra molt grossa<br />
8<br />
Tria els cinc adjectius variables i els cinc invariables, i utilitza’ls en l’expressió a<strong>de</strong>quada.<br />
elegant, coherent, calent, opulent, ignorant, violent, innocent, resplen<strong>de</strong>nt, valent, fraudulent.<br />
Adjectius variables Adjectius invariables<br />
aigua molt calenta una persona ignorant (no sap res)<br />
és gent opulenta (molt rica) una criatura innocent<br />
una operació comercial fraudulenta una noia molt elegant<br />
era una situació violenta una explicació coherent<br />
va mostrar una actitud valenta una estrel<strong>la</strong> resplen<strong>de</strong>nt<br />
©
9<br />
En les expressions següents hi ha adjectius variables (acaben en -e o en -a, segons el gènere<br />
<strong>de</strong>l nom) i n’hi ha d’invariables (acaben en -e, in<strong>de</strong>pen<strong>de</strong>ntment <strong>de</strong>l gènere <strong>de</strong>l nom). Escriu-ne <strong>la</strong><br />
forma correcta.<br />
a) un comportament rud… j) cobrar el sou íntegr…<br />
un comportament ru<strong>de</strong> cobrar el sou íntegre<br />
b) una lluita rud… k) una p<strong>la</strong>nta <strong>de</strong> ful<strong>la</strong> perenn…<br />
una lluita ru<strong>de</strong> una p<strong>la</strong>nta <strong>de</strong> ful<strong>la</strong> perenne<br />
c) una dona addict… a l’estudi l) un arbre <strong>de</strong> ful<strong>la</strong>tge perenn…<br />
una dona addicta a l’estudi un arbre <strong>de</strong> ful<strong>la</strong>tge perenne<br />
d) un home addict… al treball m) una butaca molt còmod…<br />
un home addicte al treball una butaca molt còmoda<br />
e) una nena molt go<strong>la</strong>fr… n) un sofà molt còmod…<br />
una nena molt go<strong>la</strong>fre un sofà molt còmo<strong>de</strong><br />
f) un nen molt go<strong>la</strong>fr… o) una <strong>de</strong>cisió unànim…<br />
un nen molt go<strong>la</strong>fre una <strong>de</strong>cisió unànime<br />
g) un fruit aspr… al tacte p) un c<strong>la</strong>m unànim…<br />
un fruit aspre al tacte un c<strong>la</strong>m unànime<br />
h) una fruita aspr… al pa<strong>la</strong>dar q) un treball pulcr…<br />
una fruita aspra al pa<strong>la</strong>dar un treball pulcre<br />
i) cobrar <strong>la</strong> paga íntegr… r) una persona pulcr…<br />
cobrar <strong>la</strong> paga íntegra una persona pulcra<br />
10<br />
Els adjectius següents són tots invariables (n’hi ha sis que acaben en -a i sis que acaben en -<br />
e): entusiast…, terrestr…, fúnebr…, indígen…, tènu…, nòmad…, in<strong>de</strong>mn…, agrícol…, homicid…, hipòcrit…,<br />
equànim…, insign… . Complementa els noms <strong>de</strong> les expressions següents amb aquests adjectius,<br />
d’acord amb el significat. Per exemple: un admirador entusiasta / una participació<br />
entusiasta.<br />
a) una cerimònia …. / un elogi …<br />
una cerimònia fúnebre / un elogi entusiasta<br />
b) l’esfera … / el magnetisme …<br />
l’esfera terrestre / el magnetisme terrestre<br />
c) un costum … / <strong>la</strong> pob<strong>la</strong>ció …<br />
un costum indígena / <strong>la</strong> pob<strong>la</strong>ció indígena<br />
d) un poble … / una tribu …<br />
un poble nòmada / una tribu nòmada<br />
e) una llum … / un senyal molt …<br />
una llum tènue / un senyal molt tènue<br />
f) el jutge sortí … <strong>de</strong> l’atemptat;<br />
el jutge sortí in<strong>de</strong>mne <strong>de</strong> l’atemptat;<br />
g) <strong>la</strong> jutgessa també en sortí …<br />
<strong>la</strong> jutgessa també en sortí in<strong>de</strong>mne<br />
h) una <strong>de</strong>cisió … / un dictamen …<br />
una <strong>de</strong>cisió equànime / un dictamen equànime<br />
i) una actitud … / un polític …<br />
una actitud hipòcrita / un polític hipòcrita<br />
j) un científic … / una … dama<br />
un científic insigne / una insigne dama<br />
©
k) l’arma … d’un crim / un boig …<br />
l’arma homicida d’un crim / un boig homicida<br />
l) un terreny … / una indústria …<br />
un terreny agríco<strong>la</strong> / una indústria agríco<strong>la</strong><br />
11<br />
Fes <strong>la</strong> flexió <strong>de</strong>ls adjectius següents. Consulta el diccionari si cal.<br />
efectiu, europeu, suau, oblic, comú, infraroig, paral·lel, tenaç, dolç.<br />
efectiu, efectiva, efectius, efectives<br />
europeu, europea, europeus, europees<br />
suau, suau, suaus, suaus<br />
oblic, obliqua, oblics, obliqües<br />
comú, comuna, comuns, comunes<br />
infraroig, infraroja, infrarojos, infraroges<br />
paral·lel, paral·le<strong>la</strong>, paral·lels, paral·leles<br />
tenaç, tenaç, tenaços, tenaces<br />
dolç, dolça, dolços, dolces<br />
©
<strong>Normativa</strong> <strong>bàsica</strong> <strong>de</strong> <strong>la</strong> <strong>llengua</strong><br />
Morfologia nominal<br />
L’article<br />
1<br />
I<strong>de</strong>ntifica els articles que apareixen en les frases següents i indica’n <strong>la</strong> c<strong>la</strong>sse.<br />
a) En Francesc els va proposar <strong>de</strong> fer un viatge a l’Argentina i visitar <strong>la</strong> Patagònia.<br />
En (article personal) Francesc els va proposar <strong>de</strong> fer un (article in<strong>de</strong>finit) viatge a l’(article <strong>de</strong>finit) Argentina<br />
i visitar <strong>la</strong> (article <strong>de</strong>finit) Patagònia.<br />
b) El que més ens va molestar <strong>de</strong> <strong>la</strong> intervenció d’en Jesús és que acusés un company <strong>de</strong> ser un<br />
bocamoll sense tenir-ne les proves.<br />
El (article neutre) que més ens va molestar <strong>de</strong> <strong>la</strong> (article <strong>de</strong>finit) intervenció d’en (article personal) Jesús<br />
és que acusés un (article in<strong>de</strong>finit) company <strong>de</strong> ser un (article in<strong>de</strong>finit) bocamoll sense tenir-ne les (article<br />
<strong>de</strong>finit) proves.<br />
2<br />
Utilitza l’article in<strong>de</strong>finit i el <strong>de</strong>finit segons correspongui en les frases següents.<br />
a) A <strong>la</strong> sa<strong>la</strong> d’estar hi havia … rellotge <strong>de</strong> pèndol molt antic; … rellotge marcava les dotze en punt.<br />
A <strong>la</strong> sa<strong>la</strong> d’estar hi havia un rellotge <strong>de</strong> pèndol molt antic; el rellotge marcava les dotze en punt.<br />
b) A <strong>la</strong> primera estació, va pujar al tren … home amb cara <strong>de</strong> pocs amics; quan el tren va arrencar,<br />
… home va començar a cridar i a donar cops <strong>de</strong>sesperadament.<br />
A <strong>la</strong> primera estació, va pujar al tren un home amb cara <strong>de</strong> pocs amics; quan el tren va arrencar, l’home va<br />
començar a cridar i a donar cops <strong>de</strong>sesperadament.<br />
c) La immobiliària tenia … cases arran <strong>de</strong> mar; … cases eren <strong>de</strong> <strong>la</strong> gamma més alta.<br />
La immobiliària tenia unes cases arran <strong>de</strong> mar; les cases eren <strong>de</strong> <strong>la</strong> gamma més alta.<br />
d) Mira, m’he comprat … bicicleta; … bicicleta m’ha costat 250 euros.<br />
Mira, m’he comprat una bicicleta; <strong>la</strong> bicicleta m’ha costat 250 euros.<br />
3<br />
Escriu en <strong>la</strong> forma <strong>de</strong>l singu<strong>la</strong>r aquests sintagmes:<br />
els abrics els informes les opinions<br />
l’abric l’informe l’opinió<br />
les eines els híbrids les orenetes<br />
l’eina l’híbrid l’oreneta<br />
les habilitats les hisen<strong>de</strong>s els ous<br />
l’habilitat <strong>la</strong> hisenda l’ou<br />
les herències les hostesses els ul<strong>la</strong>ls<br />
l’herència l’hostessa l’ul<strong>la</strong>l<br />
els estris els horitzons les ungles<br />
l’estri l’horitzó l’ung<strong>la</strong><br />
les il·legalitats les humitats els universos<br />
<strong>la</strong> il·legalitat <strong>la</strong> humitat l’univers<br />
les illes els obstacles les unions<br />
l’il<strong>la</strong> l’obstacle <strong>la</strong> unió<br />
els imperis les oficines els usos<br />
l’imperi l’oficina l’ús<br />
les impressions les olles les utilitats<br />
<strong>la</strong> impressió l’ol<strong>la</strong> <strong>la</strong> utilitat<br />
©
4<br />
En alguns casos, l’article és l’única marca <strong>de</strong>l gènere <strong>de</strong>l nom que acompanya. Escriu <strong>la</strong> forma<br />
<strong>de</strong> l’article a<strong>de</strong>quada davant els noms següents.<br />
… pebre per moldre … sabates <strong>de</strong> xarol<br />
el pebre per moldre les sabates <strong>de</strong> xarol<br />
… suor <strong>de</strong> … front … costums <strong>de</strong> … indígenes<br />
<strong>la</strong> suor <strong>de</strong>l front els costums <strong>de</strong>ls indígenes<br />
… dubte <strong>de</strong> … existència … anàlisis <strong>de</strong> sang<br />
el dubte <strong>de</strong> l’existència les anàlisis <strong>de</strong> sang<br />
… <strong>de</strong>nts d’una serra … senyal <strong>de</strong> … creu<br />
les <strong>de</strong>nts d’una serra el senyal <strong>de</strong> <strong>la</strong> creu<br />
… queixal <strong>de</strong> … seny … espinacs i … llegums<br />
el queixal <strong>de</strong>l seny els espinacs i els llegums<br />
… postres <strong>de</strong> músic … calors d’estiu<br />
les postres <strong>de</strong> músic les calors d’estiu<br />
… afores <strong>de</strong> … ciutat … resplendor <strong>de</strong> … incendi<br />
els afores <strong>de</strong> <strong>la</strong> ciutat <strong>la</strong> resplendor <strong>de</strong> l’incendi<br />
5<br />
Aplica <strong>la</strong> forma contracta o <strong>la</strong> forma apostrofada <strong>de</strong> l’article davant els noms <strong>de</strong> les sèries següents.<br />
(al / a l’): cap … nord / cap … oest / fins … estadi / fins … castell / per … avi / per … padrí.<br />
cap al nord / cap a l’oest / fins a l’estadi / fins al castell / per a l’avi / per al padrí.<br />
(<strong>de</strong>l / <strong>de</strong> l’): … hort / … camp / <strong>de</strong>s … abril / <strong>de</strong>s … maig / <strong>de</strong>sprés … triomf / <strong>de</strong>sprés … èxit.<br />
<strong>de</strong> l’hort / <strong>de</strong>l camp / <strong>de</strong>s <strong>de</strong> l’abril / <strong>de</strong>s <strong>de</strong>l maig / <strong>de</strong>sprés <strong>de</strong>l triomf / <strong>de</strong>sprés <strong>de</strong> l’èxit.<br />
(pel / per l’): … avinguda / … passeig / … il<strong>la</strong> / … bosc / … agost / … <strong>de</strong>sembre.<br />
per l’avinguda / pel passeig / per l’il<strong>la</strong> / pel bosc / per l’agost / pel <strong>de</strong>sembre.<br />
(cal / ca l’): a … Agnès / a … veí / a … Andreu / a … metge / un mul<strong>la</strong><strong>de</strong>r <strong>de</strong> … Ample.<br />
a ca l’Agnès / a cal veí / a ca l’Andreu / a cal metge / un mul<strong>la</strong><strong>de</strong>r <strong>de</strong> ca l’Ample.<br />
6<br />
Hi ha algunes expressions en què el nom sol anar sense article. Escriu-les re<strong>la</strong>cionant els elements<br />
a<strong>de</strong>quats. Per exemple: parar tau<strong>la</strong>.<br />
parar esco<strong>la</strong> jugar a tau<strong>la</strong><br />
anar a tau<strong>la</strong> tornar a terra<br />
caure a ciutat seure a cartes<br />
viure a guàrdia anar a casa<br />
fer terra <strong>de</strong>sparar mercat<br />
parar tau<strong>la</strong>, anar a esco<strong>la</strong>, caure a terra, viure a ciutat, fer guàrdia;<br />
jugar a cartes, tornar a casa, seure a terra, anar a mercat, <strong>de</strong>sparar tau<strong>la</strong>.<br />
7<br />
I<strong>de</strong>ntifica els articles d’aquest fragment d’una cançó <strong>de</strong>l grup mallorquí Antònia Font i substitueix-los<br />
per les formes estàndards.<br />
Ses estrelles <strong>de</strong>s cel Ses, les; <strong>de</strong>s, <strong>de</strong>l;<br />
I amb sa mateixa aigua c<strong>la</strong>ra sa, <strong>la</strong>;<br />
que es homes se renten sa cara, es, els, sa, <strong>la</strong>;<br />
recuperam sa puresa sa, <strong>la</strong>;<br />
<strong>de</strong>s dies <strong>de</strong> crisi <strong>de</strong>s, <strong>de</strong>ls;<br />
que mos arruïnaren.<br />
I amb sa mateixa mirada sa, <strong>la</strong>;<br />
que es homes se miren sa Lluna, es, els, sa, <strong>la</strong>;<br />
©
noltros miram sa faro<strong>la</strong> sa, <strong>la</strong>;<br />
pes vidres que sonen pes, pels;<br />
a gotes <strong>de</strong> pluja.<br />
8<br />
Escriu els topònims que han d’anar precedits per un article. Entre parèntesis se n’indica el<br />
nombre.<br />
a) Pob<strong>la</strong>cions: A<strong>la</strong>cant, Perpinyà, Alguer, Ciutat <strong>de</strong> Mallorca, Hospitalet <strong>de</strong>l Llobregat, Maó, Borges<br />
B<strong>la</strong>nques (3).<br />
L’Alguer, l’Hospitalet <strong>de</strong>l Llobregat, les Borges B<strong>la</strong>nques.<br />
b) Comarques: Garrotxa, Osona, Empordà, Priorat, Horta <strong>de</strong> València, P<strong>la</strong> <strong>de</strong> Mallorca (5).<br />
La Garrotxa, l’Empordà, el Priorat, l’Horta <strong>de</strong> València, el P<strong>la</strong> <strong>de</strong> Mallorca.<br />
c) Estats o països: Canadà, Egipte, Índia, França, Xina, Estats Units, Aràbia Saudita, Suïssa, Brasil (6).<br />
El Canadà, l’Índia, <strong>la</strong> Xina, els Estats Units, l’Aràbia Saudita, el Brasil.<br />
d) Regions geogràfiques: Balears, Catalunya Nord, Ir<strong>la</strong>nda <strong>de</strong>l Nord, Lapònia, Tibet, Canàries, Armènia,<br />
Europa central (5).<br />
Les Balears, <strong>la</strong> Catalunya Nord, el Tibet, les Canàries, l’Europa central.<br />
9<br />
No sempre convé posar article davant <strong>de</strong>ls noms <strong>de</strong> persona. Tria <strong>la</strong> forma més adient a cada<br />
context i justifica l’opció seleccionada.<br />
a) He rebut una carta … (<strong>de</strong> / d’en) Marc.<br />
He rebut una carta d’en Marc.<br />
b) He visitat una exposició <strong>de</strong> pintures … (<strong>de</strong> / d’en) Joan Miró.<br />
He visitat una exposició <strong>de</strong> pintures <strong>de</strong> Joan Miró.<br />
c) He llegit tres novel·les … (<strong>de</strong> / <strong>de</strong> <strong>la</strong>) Mercè Rodoreda.<br />
He llegit tres novel·les <strong>de</strong> Mercè Rodoreda.<br />
d) He estudiat amb els apunts … (<strong>de</strong> / <strong>de</strong> <strong>la</strong>) Rosa Vinyals.<br />
He estudiat amb els apunts <strong>de</strong> <strong>la</strong> Rosa Vinyals.<br />
10<br />
Escriu una preposició i l’article personal en en els espais buits <strong>de</strong> les expressions següents.<br />
els apunts … Sergi dóna-ho … Jaume<br />
els apunts d’en Sergi dóna-ho a en Jaume<br />
això és … Xavier aquest regal és … Carles<br />
això és d’en Xavier aquest regal és per en Carles<br />
11<br />
En <strong>la</strong> par<strong>la</strong> informal sol ser habitual l’ús <strong>de</strong> <strong>la</strong> forma lo amb sentit abstracte o intensiu. Cor -<br />
re geix les expressions següents d’acord amb les normes anteriors. Per exemple:<br />
Era més fàcil <strong>de</strong> lo que semb<strong>la</strong>va. → Era més fàcil <strong>de</strong>l que semb<strong>la</strong>va (que no semb<strong>la</strong>va).<br />
a) En aquells moments, lo difícil era contenir les llàgrimes.<br />
En aquells moments, el difícil era contenir les llàgrimes.<br />
b) Lo que van viure aquells infants era esfereïdor.<br />
El que van viure aquells infants era esfereïdor.<br />
c) Lo acordat per <strong>la</strong> comissió d’experts no vincu<strong>la</strong> el govern.<br />
El que ha estat acordat per <strong>la</strong> comissió d’experts no vincu<strong>la</strong> el govern.<br />
d) En aquesta situació, lo més honest és abandonar el càrrec.<br />
En aquesta situació, el més honest és abandonar el càrrec.<br />
e) Lo millor per a tots dos és fer les paus i oblidar-vos-en.<br />
El millor per a tots dos és fer les paus i oblidar-vos-en.<br />
f) Lo més simpàtic <strong>de</strong> l’acte <strong>de</strong> jubi<strong>la</strong>ció va ser l’actuació <strong>de</strong>ls néts.<br />
Allò més simpàtic <strong>de</strong> l’acte <strong>de</strong> jubi<strong>la</strong>ció va ser l’actuació <strong>de</strong>ls néts.<br />
©
g) La situació els va afectar molt més <strong>de</strong> lo que aparentaven.<br />
La situació els va afectar molt més <strong>de</strong>l que aparentaven.<br />
h) Digues-li que ens <strong>de</strong>u lo <strong>de</strong> l’altre dia.<br />
Digues-li que ens <strong>de</strong>u allò <strong>de</strong> l’altre dia.<br />
i) No et pots imaginar lo bé que representa el seu personatge!<br />
No et pots imaginar com <strong>de</strong> bé representa el seu personatge!<br />
j) Recorda lo terrible que va ser aquell estiu sense aigua!<br />
Recorda el terrible que va ser aquell estiu sense aigua!<br />
k) Aquest p<strong>la</strong>t és <strong>de</strong> lo més exquisit que pots trobar en aquest restaurant!<br />
Aquest p<strong>la</strong>t és <strong>la</strong> cosa més exquisida que pots trobar en aquest restaurant!<br />
l) Lo tranquil que <strong>de</strong>u estar!<br />
Prou tranquil que <strong>de</strong>u estar!<br />
m) I lo que t’arriba a estimar…!<br />
I com t’arriba a estimar…!<br />
n) Vine lo més aviat possible.<br />
Vine tan aviat com puguis.<br />
12<br />
Tradueix les expressions següents <strong>de</strong>l castellà al català.<br />
a) Por lo menos que nos <strong>de</strong>vuelvan el dinero.<br />
Com a mínim que ens tornin els diners.<br />
b) En lo sucesivo no habrá menos tolerancia.<br />
A partir d’ara no hi haurà menys tolerància.<br />
c) Por lo visto no era obligatorio.<br />
Pel que semb<strong>la</strong> no era obligatori.<br />
d) A lo mejor nos dan permiso.<br />
Potser ens donaran permís.<br />
e) Modifica el projecto; <strong>de</strong> lo contrario, no te lo van a aceptar.<br />
Modifica el projecte; si no, no te l’acceptaran.<br />
f) Por lo <strong>de</strong>más todo sigue igual.<br />
Per <strong>la</strong> resta tot segueix igual.<br />
g) Tu no tienes que preocuparte lo más mínimo.<br />
Tu no t’has <strong>de</strong> preocupar per res.<br />
h) Lo mismo da que lo riñas: no te hará caso.<br />
Tant se val que el renyis: no et farà cas.<br />
i) Eso es lo <strong>de</strong> menos.<br />
Això rai.<br />
j) Por lo tanto, nada cambiarà.<br />
Per tant, no canviarà res.<br />
k) ¡Lo que són <strong>la</strong>s cosas!<br />
Com hi ha món!<br />
©
<strong>Normativa</strong> <strong>bàsica</strong> <strong>de</strong> <strong>la</strong> <strong>llengua</strong><br />
Morfologia nominal<br />
Els <strong>de</strong>mostratius, els possessius i l’interrogatiu quin<br />
1<br />
Tria l’opció a<strong>de</strong>quada en cada cas d’acord amb el context.<br />
a) (Aquest / Aquell) … diccionari que tens és un pèl antic.<br />
b) (Aquest / Aquell) … diccionari que tenies era un pèl antic.<br />
c) (Aquests / Aquells) … quadres d’aquí són <strong>de</strong> Picasso.<br />
d) (Aquests / Aquells) … quadres d’allà són <strong>de</strong> Joan Miró.<br />
e) (Això / Allò) … que ens han donat té un valor sentimental extraordinari.<br />
f) (Això / Allò) … que ens van donar tenia un valor sentimental extraordinari.<br />
g) (Això / Allò) … que dius no és <strong>de</strong>l tot cert.<br />
h) (Això / Allò) … que <strong>de</strong>ien no era <strong>de</strong>l tot cert.<br />
Aquest diccionari que tens és un pèl antic.<br />
Aquell diccionari que tenies era un pèl antic.<br />
Aquests quadres d’aquí són <strong>de</strong> Picasso.<br />
Aquells quadres d’allà són <strong>de</strong> Joan Miró.<br />
Això que ens han donat té un valor sentimental extraordinari.<br />
Allò que ens van donar tenia un valor sentimental extraordinari.<br />
Això que dius no és <strong>de</strong>l tot cert.<br />
Allò que <strong>de</strong>ien no era <strong>de</strong>l tot cert.<br />
2<br />
Tenint en compte que els <strong>de</strong>mostratius també po<strong>de</strong>n referir-se a elements apareguts en enunciats<br />
anteriors, substitueix els sintagmes <strong>de</strong>stacats pel <strong>de</strong>mostratiu <strong>de</strong> proximitat o <strong>de</strong> llunyania<br />
segons correspongui.<br />
a) Els Cartaginesos s’enfrontaren amb els romans vora l’Ebre; els romans anaven armats fins a les<br />
<strong>de</strong>nts, però els cartaginesos duien una col<strong>la</strong> d’elefants que feia feredat.<br />
Els Cartaginesos s’enfrontaren amb els romans vora l’Ebre; aquests anaven armats fins a les <strong>de</strong>nts, però<br />
aquells duien una col<strong>la</strong> d’elefants que feia feredat.<br />
b) La psicologia i <strong>la</strong> psiquiatria són ciències diferencia<strong>de</strong>s; <strong>la</strong> psicologia estudia <strong>la</strong> conducta i <strong>la</strong><br />
vida mental <strong>de</strong> les persones, <strong>la</strong> psiquiatria, en canvi, té com a objectiu tractar els <strong>de</strong>sordres i les<br />
ma<strong>la</strong>lties mentals.<br />
La psicologia i <strong>la</strong> psiquiatria són ciències diferencia<strong>de</strong>s; aquel<strong>la</strong> estudia <strong>la</strong> conducta i <strong>la</strong> vida mental <strong>de</strong> les<br />
persones, aquesta, en canvi, té com a objectiu tractar els <strong>de</strong>sordres i les ma<strong>la</strong>lties mentals.<br />
c) Les novel·les cavalleresques <strong>de</strong>l segle XV són molt diferents <strong>de</strong> les novel·les artúriques; mentre<br />
les novel·les artúriques són molt fantasioses, les novel·les cavalleresques expliquen històries més<br />
creïbles.<br />
Les novel·les cavalleresques <strong>de</strong>l segle XV són molt diferents <strong>de</strong> les novel·les artúriques; mentre aquestes són<br />
molt fantasioses, aquelles expliquen històries més creïbles.<br />
3<br />
Tenint en compte el temps verbal, re<strong>la</strong>ciona cada un <strong>de</strong>ls predicats amb un <strong>de</strong>ls pronoms <strong>de</strong>mostratius.<br />
és molt interessant.<br />
Això era molt interessant.<br />
Allò va ser molt interessant.<br />
serà molt interessant.<br />
©
Això és molt interessant.<br />
Això serà molt interessant.<br />
Allò era molt interessant.<br />
Allò va ser molt interessant.<br />
4<br />
Utilitza el verb anar o el verb venir en les frases següents d’acord amb el context. Fixa’t en<br />
els adverbis <strong>de</strong>mostratius i en <strong>la</strong> persona gramatical <strong>de</strong>ls pronoms febles i <strong>de</strong>ls possessius.<br />
a) Ramon, … aquí, que ens faran una foto. / Ramon, … allà, que et faran una foto.<br />
Ramon, vine aquí, que ens faran una foto. / Ramon, ves allà, que et faran una foto.<br />
b) Vols … a casa meva? / M’agradaria … a casa teva. / Jo no vull … a casa seva.<br />
Vols venir a casa meva? / M’agradaria anar a casa teva. / Jo no vull anar a casa seva.<br />
c) A <strong>la</strong> biblioteca s’hi estudia molt bé; vols que hi …? / En Marc i jo anem a casa a estudiar; vols …?<br />
A <strong>la</strong> biblioteca s’hi estudia molt bé; vols que hi anem? / En Marc i jo anem a casa a estudiar; vols venir?<br />
d) Els avis són a <strong>la</strong> Costa Brava; <strong>de</strong>mà … a veure’ls. / Els avis <strong>de</strong>mà … a veure’ns.<br />
Els avis són a <strong>la</strong> Costa Brava; <strong>de</strong>mà anirem a veure’ls. / Els avis <strong>de</strong>mà vindran a veure’ns.<br />
e) Si un dia vas a Andorra, avisa’m: … amb tu. / Demà … a Andorra amb l’autocar.<br />
Si un dia vas a Andorra, avisa’m: vindré amb tu. / Demà aniré a Andorra amb l’autocar.<br />
f) Em faria molta il·lusió … amb vosaltres a futbol; m’hi voleu? / Em faria molta il·lusió … a futbol<br />
amb els amics; m’hi <strong>de</strong>ixeu …?<br />
Em faria molta il·lusió venir amb vosaltres a futbol; m’hi voleu? / Em faria molta il·lusió anar a futbol amb<br />
els amics; m’hi <strong>de</strong>ixeu anar?<br />
5<br />
Utilitza l’article i el possessiu a<strong>de</strong>quats en cadascuna d’aquestes expressions.<br />
Un sol posseïdor Més d’un posseïdor<br />
1a persona: La meva … disfressa La nostra … disfressa<br />
2a persona: Les teves … sabatilles Les vostres … sabatilles<br />
3a persona: El seu … p<strong>la</strong>t Els seus … p<strong>la</strong>t<br />
1a persona: Els meus … veïns Els nostres … veïns<br />
2a persona: El teu … expedient El vostres … expedient<br />
3a persona: Les seves … aficions Les seves … aficions<br />
6<br />
Digues si els possessius <strong>de</strong> les frases següents es refereixen a un posseïdor o a diversos posseïdors.<br />
Després <strong>de</strong>termina, en cada cas, quin és l’antece<strong>de</strong>nt <strong>de</strong> cada possessiu.<br />
a) El conferenciant va exposar <strong>la</strong> concepció que tenien <strong>de</strong> l’univers els astrònoms antics i llurs arguments<br />
a favor <strong>de</strong>l geocentrisme. / El conferenciant va exposar <strong>la</strong> concepció que tenien <strong>de</strong> l’univers<br />
els astrònoms antics i els seus arguments a favor <strong>de</strong>l geocentrisme.<br />
El conferenciant va exposar <strong>la</strong> concepció que tenien <strong>de</strong> l’univers els astrònoms antics i llurs (a diversos<br />
posseïdors; antece<strong>de</strong>nt: els astrònoms antics) arguments a favor <strong>de</strong>l geocentrisme. / El conferenciant va<br />
exposar <strong>la</strong> concepció que tenien <strong>de</strong> l’univers els astrònoms antics i els seus (a diversos posseïdors; antece<strong>de</strong>nt:<br />
els astrònoms antics) arguments a favor <strong>de</strong>l geocentrisme.<br />
b) Copèrnic s’oposà als geocentristes i a llurs teories. / Copèrnic s’oposà als geocentristes i <strong>de</strong>fensà<br />
públicament <strong>la</strong> seva visió heliocèntrica.<br />
Copèrnic s’oposà als geocentristes i a llurs (a diversos posseïdors; antece<strong>de</strong>nt: els geocentristes) teories. /<br />
Copèrnic s’oposà als geocentristes i <strong>de</strong>fensà públicament <strong>la</strong> seva (a un posseïdor; antece<strong>de</strong>nt: Copèrnic)<br />
visió heliocèntrica.<br />
©
7<br />
Digues quins possessius <strong>de</strong> les oracions següents po<strong>de</strong>n ser substituïts per les formes llur / llurs.<br />
a) El rei va entrar a pa<strong>la</strong>u amb el seu seguici.<br />
No es pot substituir.<br />
b) Els monarques van entrar a pa<strong>la</strong>u amb el seu seguici.<br />
Els monarques van entrar a pa<strong>la</strong>u llur seguici.<br />
c) El presi<strong>de</strong>nt estava reunit amb els seus consellers.<br />
No es pot substituir.<br />
d) Els consellers estaven reunits amb els seus secretaris.<br />
Els consellers estaven reunits amb llurs secretaris.<br />
8<br />
Col·loca els possessius davant o darrere els noms subratl<strong>la</strong>ts segons correspongui. Utilitza l’article<br />
quan calgui.<br />
a) vostre / vostra: actitud pels estudis és molt positiva; en canvi, interès per <strong>la</strong> lectura és més aviat<br />
escàs.<br />
La vostra actitud pels estudis és molt positiva; en canvi, el vostre interès per <strong>la</strong> lectura és més aviat escàs.<br />
b) nostre / nostra: els entrepans van a càrrec; però <strong>de</strong> les begu<strong>de</strong>s no ens en fem càrrec: no és<br />
cosa.<br />
els entrepans van a càrrec nostre; però <strong>de</strong> les begu<strong>de</strong>s no ens en fem càrrec: no és cosa nostra.<br />
c) seus / seves: era una cosa sorprenent: gestos contra<strong>de</strong>ien paraules.<br />
era una cosa sorprenent: els seus gestos contra<strong>de</strong>ien les seves paraules.<br />
d) teu / teva: presència els va cohibir; ningú no es va atrevir a par<strong>la</strong>r davant.<br />
<strong>la</strong> teva presència els va cohibir; ningú no es va atrevir a par<strong>la</strong>r davant teu.<br />
9<br />
Tradueix <strong>de</strong>l castellà al català aquestes expressions.<br />
a) intereses a nuestro favor g) <strong>la</strong> inspección està tu cargo<br />
interessos a favor nostre <strong>la</strong> inspecció és a càrrec teu<br />
b) a mi parecer es un disparate h) mucha gente a su alre<strong>de</strong>dor<br />
a parer meu és un disbarat molta gent al seu voltant<br />
c) recuerdos <strong>de</strong> su parte i) irse lejos <strong>de</strong> él<br />
records <strong>de</strong> part seva anar-se’n lluny seu<br />
d) una fiesta en vuestro honor j) ponerse cerca <strong>de</strong> mí<br />
una festa en honor vostre posar-se prop meu<br />
e) un documento en su po<strong>de</strong>r k) vive en mi casa<br />
un document en po<strong>de</strong>r seu viu a casa meva<br />
f) trabajar en su beneficio l) va <strong>de</strong><strong>la</strong>nte <strong>de</strong> nosotros<br />
trebal<strong>la</strong>r a benefici seu va a davant vostre<br />
10<br />
Suprimeix els possessius i substitueix-los pels pronoms febles li o en.<br />
a) Un esquitx d’oli ha tacat els seus papers. → Un esquitx d’oli … ha tacat els papers.<br />
Un esquitx d’oli ha tacat els seus papers. → Un esquitx d’oli li ha tacat els papers.<br />
b) El parc d’atraccions era tancat; el guarda va obrir les seves portes. → El parc d’atraccions era<br />
tancat; el guarda va obrir… portes.<br />
El parc d’atraccions era tancat; el guarda va obrir les seves portes. → El parc d’atraccions era tancat; el<br />
guarda va obrir-ne portes.<br />
c) Aquest conte el trobo molt interessant; voldria saber qui és el seu autor. → Aquest conte el trobo<br />
molt interessant; voldria saber qui … és l’autor.<br />
Aquest conte el trobo molt interessant; voldria saber qui és el seu autor. → Aquest conte el trobo molt interessant;<br />
voldria saber qui n’és l’autor.<br />
©
d) La Rosa ha seguit una teràpia molt agressiva; fins i tot han caigut els seus cabells. → La Rosa<br />
ha seguit una teràpia molt agressiva; fins i tot … han caigut els cabells.<br />
La Rosa ha seguit una teràpia molt agressiva; fins i tot han caigut els seus cabells. → La Rosa ha seguit<br />
una teràpia molt agressiva; fins i tot li han caigut els cabells.<br />
11<br />
Substitueix els possessius següents per les formes àtones. Per exemple:<br />
el meu pare → mon pare<br />
a) Les meves germanes ja són grans.<br />
Mes germanes ja són grans.<br />
b) Vés, que et crida <strong>la</strong> teva mare.<br />
Vés, que et crida ta mare.<br />
c) Avui fa els anys <strong>la</strong> meva cosina.<br />
Avui fa els anys ma cosina.<br />
d) Aquí guarda les bicicletes <strong>de</strong>l seu nebot i <strong>de</strong> <strong>la</strong> seva neboda.<br />
Aquí guarda les bicicletes <strong>de</strong> son nebot i <strong>de</strong> sa neboda.<br />
e) El meu pare i el teu oncle es coneixen <strong>de</strong> fa temps.<br />
Mon pare i ton oncle es coneixen <strong>de</strong> fa temps.<br />
f) S’estarà uns quants dies amb els seus avis.<br />
S’estarà uns quants dies amb sos avis.<br />
g) En <strong>la</strong> seva vida no havia vist una cosa semb<strong>la</strong>nt.<br />
En sa vida no havia vist una cosa semb<strong>la</strong>nt.<br />
12<br />
Completa les frases següents amb <strong>la</strong> forma a<strong>de</strong>quada <strong>de</strong> l’interrogatiu.<br />
a) D’aquests llibres, … has llegit amb autèntica fruïció?<br />
D’aquests llibres, quins has llegit amb autèntica fruïció?<br />
b) El marmitó pregunta al cap <strong>de</strong> cuina amb … ganivet ha <strong>de</strong> tal<strong>la</strong>r el rap.<br />
El marmitó pregunta al cap <strong>de</strong> cuina amb quin ganivet ha <strong>de</strong> tal<strong>la</strong>r el rap.<br />
c) … <strong>de</strong> vosaltres tres és <strong>la</strong> més agosarada?<br />
Quina <strong>de</strong> vosaltres tres és <strong>la</strong> més agosarada?<br />
d) … <strong>de</strong> les teves amigues ha superat <strong>la</strong> prova d’anglès?<br />
Quina <strong>de</strong> les teves amigues ha superat <strong>la</strong> prova d’anglès?<br />
e) No recor<strong>de</strong>n per … carrers han passat.<br />
No recor<strong>de</strong>n per quins carrers han passat.<br />
13<br />
Tria <strong>la</strong> forma correcta en les frases següents.<br />
a) Hem <strong>de</strong> saber amb ... (quin / qui) po<strong>de</strong>m comptar.<br />
b) No t’imagines pas ... (quin / qui) noi més simpàtic he conegut!<br />
c) Ara ja sé a ... (que / quina) hora se’n va.<br />
d) ... (que / quines) figures més ben trebal<strong>la</strong><strong>de</strong>s!<br />
e) ... (que / quins) atrevits que són!<br />
f) ... (que / quina) pregunta més impertinent!<br />
g) ... (quin / qui) ho havia <strong>de</strong> dir!<br />
a) Hem <strong>de</strong> saber amb qui po<strong>de</strong>m comptar.<br />
b) No t’imagines pas quin noi més simpàtic he conegut!<br />
c) Ara ja sé a quina hora se’n va.<br />
d) Quines figures més ben trebal<strong>la</strong><strong>de</strong>s!<br />
e) Que atrevits que són!<br />
f) Quina pregunta més impertinent!<br />
g) Qui ho havia <strong>de</strong> dir!<br />
©
<strong>Normativa</strong> <strong>bàsica</strong> <strong>de</strong> <strong>la</strong> <strong>llengua</strong><br />
Morfologia nominal<br />
Els quantificadors<br />
1<br />
I<strong>de</strong>ntifica els quantificadors d’aquestes frases i digues, en cada cas, si es tracta d’un especificador<br />
d’un nom, d’un pronom, d’un adverbi o d’un nom.<br />
a) Encara ningú no s’ha assabentat <strong>de</strong> <strong>la</strong> notícia.<br />
b) La setmana passada va nevar molt.<br />
c) A <strong>la</strong> manifestació hi havia un miler <strong>de</strong> persones.<br />
d) L’inspector se’ns pot presentar qualsevol dia.<br />
Encara ningú (pronom) no s’ha assabentat <strong>de</strong> <strong>la</strong> notícia.<br />
La setmana passada va nevar molt (adverbi).<br />
A <strong>la</strong> manifestació hi havia un miler (nom) <strong>de</strong> persones.<br />
L’inspector se’ns pot presentar qualsevol (especificador d’un nom) dia.<br />
2<br />
C<strong>la</strong>ssifica aquests numerals en cardinals, ordinals, partitius, col·lectius i multiplicatius:<br />
milers <strong>de</strong> persones<br />
vint-i-vuit pàgines<br />
un terç <strong>de</strong>l total<br />
doble distància<br />
un centenar <strong>de</strong> metres<br />
<strong>la</strong> cinquena avinguda<br />
una dècima part<br />
l’onzè c<strong>la</strong>ssificat<br />
cent tres alumnes<br />
el triple d’anys<br />
3<br />
Cardinals Ordinals Partitius Col·lectius Multiplicatius<br />
vint-i-vuit cinquena terç milers doble<br />
cent tres onzè dècima centenar triple<br />
En els xecs s’han d’escriure les quantitats amb xifres i amb lletres. Escriu amb lletres les quantitats<br />
següents:<br />
502, 28.236, 8.140.098, 506.927, 121.030.005<br />
502: cinc-cents dos<br />
28.236: vint-i-vuit mil dos-cents trenta-sis<br />
8.140.098: vuit milions cent quaranta mil noranta-vuit<br />
506.927: cinc-cents sis mil nou-cents vint-i-set<br />
121.030.005: cent vint-i-un milions trenta mil cinc<br />
4<br />
Escriu amb lletres els numerals que apareixen en les expressions següents.<br />
82 pàgines, 22 hores, 31 unitats, 21 etapes, <strong>la</strong> unitat 2, el capítol 51, <strong>la</strong> pàgina 131, <strong>la</strong> pàgina<br />
302, el quilòmetre 1, el quilòmetre 29.<br />
82 pàgines: vuitanta-dues pàgines<br />
22 hores: vint-i-dues hores<br />
31 unitats: trenta-una unitats<br />
©
21 etapes: vint-i-una etapes<br />
<strong>la</strong> unitat 2: <strong>la</strong> unitat dos<br />
el capítol 51: el capítol cinquanta-un<br />
<strong>la</strong> pàgina 131: <strong>la</strong> pàgina cent trenta-u<br />
<strong>la</strong> pàgina 302: <strong>la</strong> pàgina cent trenta-dos<br />
el quilòmetre 1: el quilòmetre u<br />
el quilòmetre 29: el quilòmetre vint-i-nou<br />
5<br />
Llegeix en veu alta i escriu aquestes operacions (utilitza el verb fer per expressar el signe<br />
igual):<br />
221 + 735 = 956 861 – 193 = 668<br />
572 × 204 = 116.688 36.744 : 32 = 1.148,25<br />
221 + 735 = 956: dos-cents vint-i-un més set-cents trenta-cinc fan nou-cents cinquanta-sis<br />
861 – 193 = 668: vuit-cents seixanta-un menys cent noranta-tres fan sis-cents seixanta-vuit<br />
572 × 204 = 116.688: cinc-cents setanta-dos multiplicat per dos-cents quatre fan cent setze mil siscents<br />
vuitanta-vuit<br />
36.744 : 32 = 1.148,25: trenta-sis mil set-cents quaranta-quatre dividit entre trenta-dos fan mil cent<br />
quaranta-vuit coma vint-i-cinc<br />
6<br />
Escriu amb xifres aràbigues aquestes quantitats escrites en xifres romanes.<br />
IX XIV XXVII XL XLIV LXIX XCI CD MCDLIIII<br />
IX: 9<br />
XIV: 14<br />
XXVII: 27<br />
XL: 40<br />
XLIV: 44<br />
LXIX: 69<br />
XCI: 91<br />
CD: 400<br />
MCDLIII: 1453<br />
7<br />
Llegeix en veu alta i escriu aquests numerals:<br />
a) el 3r pis, el 5è dia, el 8è aniversari, el 10è c<strong>la</strong>ssificat, el 15è volum, el 19è festival, el 25è aniversari,<br />
el 43è conveni;<br />
b) <strong>la</strong> 4a etapa, <strong>la</strong> 6a hora, <strong>la</strong> 12a ocasió, <strong>la</strong> 14a promoció, <strong>la</strong> 28a edició, <strong>la</strong> 89 <strong>de</strong>rrota;<br />
c) l’1 <strong>de</strong> maig, el segle IX, el segle XII, el segle XXII, el segle IV aC, Felip V, Lluís XIV.<br />
el 3r pis: tercer<br />
el 5è dia: cinquè<br />
el 8è aniversari: vuitè<br />
el 10è c<strong>la</strong>ssificat: <strong>de</strong>sè<br />
el 15è volum: quinzè<br />
el 19è festival: dinovè<br />
el 25è aniversari: vint-i-cinquè<br />
el 43è conveni: quaranta-tresè<br />
<strong>la</strong> 4a etapa: quarta<br />
<strong>la</strong> 6a hora: sisena<br />
<strong>la</strong> 12a ocasió: dotzena<br />
<strong>la</strong> 14a promoció: catorzena<br />
<strong>la</strong> 28a edició: vint-i-vuitena<br />
©
<strong>la</strong> 89 <strong>de</strong>rrota: vuitanta-novena<br />
l’1 <strong>de</strong> maig: u<br />
el segle IX: segle<br />
el segle XII: segle<br />
el segle XXII: vint-i-dos<br />
el segle IV aC: quart<br />
Felip V: cinquè<br />
Lluís XIV: catorze<br />
8<br />
Escriu el paradigma flexiu d’aquests ordinals:<br />
tercer, sisè, novè, <strong>de</strong>sè, divuitè, vint-i-dosè, setanta-sisè.<br />
tercer: tercer, tercera, tercers, terceres<br />
sisè: sisè, sisena, sisens, sisenes<br />
novè: novè, novena, novens, novenes<br />
<strong>de</strong>sè: <strong>de</strong>sè, <strong>de</strong>sena, <strong>de</strong>sens, <strong>de</strong>senes<br />
divuitè: divuitè, divuitena, divuitens, divuitenes<br />
vint-i-dosè: vint-i-dosè, vint-i-dosena, vint-i-dosens, vint-i-dosenes<br />
setanta-sisè: setanta-sisè, setanta-sisena, setanta-sisens, setanta-sisenes<br />
9<br />
Escriu amb les xifres i les abreviatures corresponents els numerals següents:<br />
a) C. Pau Casals, tres-cents vint-i-cinc, quart, tercera.<br />
C. Pau Casals, 325, 4t, 3a.<br />
b) C. Ausias March, cent dotze, sisè, quarta.<br />
C. Ausias March, 112, 6è, 4a.<br />
c) C. Àngel Guimerà, vuitanta-vuit, tercer, primera.<br />
C. Àngel Guimerà, 88, 3r, 1a.<br />
d) C. Josep P<strong>la</strong>, dos-cents quatre, segon, segona.<br />
C. Josep P<strong>la</strong>, 204, 2n, 2a.<br />
10<br />
Escriu amb xifres romanes els numerals següents:<br />
segle dinou, segle catorze, segle sis, segle vuit abans <strong>de</strong> Crist, Alfons <strong>de</strong>sè, Joan vint-i-tres, Enric<br />
vuitè, Pere quart, Pau sisè.<br />
segle dinou: segle XIX<br />
segle catorze: segle XIV<br />
segle sis: segle VI<br />
segle vuit abans <strong>de</strong> Crist: segle VIII aC<br />
Alfons <strong>de</strong>sè: Alfons X<br />
Joan vint-i-tres: Joan XXIII<br />
Enric vuitè: Enric VIII<br />
Pere quart: Pere IV<br />
Pau sisè: Pau VI<br />
11<br />
Completa les expressions següents amb <strong>la</strong> forma <strong>de</strong>ls partitius corresponents:<br />
a) Si són tres, toca una … part a cadascú.<br />
Si són tres, toca una tercera part a cadascú.<br />
b) Si són quatre, toca una … part a cadascú.<br />
Si són quatre, toca una quarta part a cadascú.<br />
c) Si són cinc, toca una … part a cadascú.<br />
Si són cinc, toca una cinquena part a cadascú.<br />
©
d) Si són sis, toca una … part a cadascú.<br />
Si són sis, toca una sisena part a cadascú.<br />
e) Si són <strong>de</strong>u, toca una … part a cadascú.<br />
Si són <strong>de</strong>u, toca una <strong>de</strong>sena part a cadascú.<br />
f) Si són cent, toca una … part a cadascú.<br />
Si són cent, toca una centèsima part a cadascú.<br />
g) Si són mil, toca una … part a cadascú.<br />
Si són mil, toca una mil·lèsima part a cadascú.<br />
12<br />
Escriu amb lletres les expressions següents:<br />
1/4 <strong>de</strong> pol<strong>la</strong>stre, 2/3 <strong>de</strong> <strong>la</strong> pob<strong>la</strong>ció, 4/10 <strong>de</strong> febre, 5/100 <strong>de</strong> segon, 1/10 <strong>de</strong> loteria, 1/1000.<br />
1/4 <strong>de</strong> pol<strong>la</strong>stre: un quart <strong>de</strong> pol<strong>la</strong>stre<br />
2/3 <strong>de</strong> <strong>la</strong> pob<strong>la</strong>ció: dos terços <strong>de</strong> <strong>la</strong> pob<strong>la</strong>ció<br />
4/10 <strong>de</strong> febre: quatre dècimes <strong>de</strong> febre<br />
5/100 <strong>de</strong> segon: cinc centèsimes <strong>de</strong> segon<br />
1/10 <strong>de</strong> loteria: un dècim <strong>de</strong> loteria<br />
1/1000: una mil·lèsima<br />
13<br />
Escriu les hores utilitzant les fraccions <strong>de</strong>ls quarts i <strong>de</strong>ls mitjos quarts.<br />
01h 15m, 08h 30m, 12h 45m, 16h 30m, 18h 15m, 21h 45m;<br />
04h 07m 30s, 10h 22m 30s, 15h 37m 30s, 20h 52m 30s.<br />
01h 15m: un quart <strong>de</strong> dues<br />
08h 30m: dos quarts <strong>de</strong> nou<br />
12h 45m: tres quarts d’una<br />
16h 30m: dos quarts <strong>de</strong> cinc<br />
18h 15m: un quart <strong>de</strong> set<br />
21h 45m: tres quarts <strong>de</strong> <strong>de</strong>u<br />
04h 07m 30s: mig quart <strong>de</strong> cinc<br />
10h 22m 30s: un quart i mig d’onze<br />
15h 37m 30s: dos quarts i mig <strong>de</strong> quatre<br />
20h 52m 30s: tres quarts i mig <strong>de</strong> nou<br />
14<br />
Utilitza els col·lectius a<strong>de</strong>quats per expressar aquests conjunts:<br />
a) dotze ous: dotzena<br />
b) cent persones: centenar<br />
c) trenta alumnes: trentena<br />
d) mil persones: miler<br />
e) dos intèrprets <strong>de</strong> música: duet<br />
f) tres cartes iguals: trio<br />
g) una estrofa <strong>de</strong> vuit versos: octava<br />
h) una estrofa <strong>de</strong> quatre versos: quartet<br />
15<br />
Completa cada expressió amb el multiplicatiu a<strong>de</strong>quat:<br />
a) seixanta-sis és el … <strong>de</strong> trenta-tres;<br />
seixanta-sis és el doble <strong>de</strong> trenta-tres;<br />
b) cent trenta-dos és el … <strong>de</strong> quaranta-quatre;<br />
cent trenta-dos és el triple <strong>de</strong> quaranta-quatre;<br />
c) vuitanta-quatre és el … <strong>de</strong> vint-i-u;<br />
vuitanta-quatre és el quàdruple <strong>de</strong> vint-i-u;<br />
©
d) cent vint-i-cinc és el … <strong>de</strong> vint-i-cinc.<br />
cent vint-i-cinc és el quíntuple <strong>de</strong> vint-i-cinc.<br />
16<br />
17<br />
Completa les frases <strong>de</strong>l quadre al teu qua<strong>de</strong>rn (recorda que massa i força són invariables):<br />
Tenint en compte <strong>la</strong> diferència entra gens <strong>de</strong> (matèria no comptable) i cap (objectes comptables),<br />
completa aquesta sèrie (recorda que prou és invariable):<br />
18<br />
Quantitat excessiva Quantitat consi<strong>de</strong>rable Quantitat petita<br />
(massa) (força / bastant) (poc)<br />
Fa massa fred. Fa força fred. / Fa bastant fred. Fa poc fred.<br />
Hi ha massa neu. Hi ha força neu. / Hi ha bastant neu. Hi ha poca neu.<br />
Té massa diners. Té força diners. / Té bastants diners. Té pocs diners.<br />
Compra massa coses. Compra força coses. / Compra bastants coses. Compra poques coses.<br />
Quantitat suficient Quantitat petita Quantitat nul·<strong>la</strong><br />
(prou) (gaire) (gens <strong>de</strong> / cap)<br />
No hi ha prou oli. No hi ha gaire oli. No hi ha gens d’oli.<br />
No té prou feina. No té gaire feina. No té gens <strong>de</strong> feina.<br />
No té prou recursos. No té gaires recursos. No té cap recurs.<br />
No ha tingut prou oportunitats. No ha tingut gaires oportunitats. No ha tingut cap oportunitat.<br />
Converteix les frases següents en enunciats negatius utilitzant, en cada cas, els quantificadors<br />
gaire i gens. Per exemple:<br />
Trebal<strong>la</strong> poc. → No trebal<strong>la</strong> gaire. / No trebal<strong>la</strong> gens.<br />
a) És poc amable amb <strong>la</strong> gent.<br />
No és gaire amable amb <strong>la</strong> gent. / No és gens amable amb <strong>la</strong> gent.<br />
b) Els exercicis que ens ha posat són poc fàcils.<br />
Els exercicis que ens ha posat no són gaire fàcils. / Els exercicis que ens ha posat no són gens fàcils.<br />
c) La <strong>de</strong>cisió final ens beneficiarà molt poc.<br />
La <strong>de</strong>cisió final no ens beneficiarà gaire. / La <strong>de</strong>cisió final no ens beneficiarà gens.<br />
d) El castell queda poc lluny d’aquí.<br />
El castell no queda gaire lluny d’aquí. / El castell no queda gens lluny d’aquí.<br />
e) Les empreses estan poc coordina<strong>de</strong>s.<br />
Les empreses no estan gaire coordina<strong>de</strong>s. / Les empreses no estan gens coordina<strong>de</strong>s.<br />
19<br />
Els quantificadors gaire, gens <strong>de</strong> i cap s’utilitzen tant en oracions negatives com en oracions<br />
d’incertesa (preguntes, condicions o dubtes). Utilitza el quantificador a<strong>de</strong>quat en les frases següents<br />
i digues <strong>la</strong> modalitat <strong>de</strong> cadascuna.<br />
a) Fa … estona que t’esperes? / Si m’he d’esperar … estona, me’n vaig. / Dubto que t’hagis d’esperar<br />
… estona. / Avui no t’hauràs d’esperar … estona.<br />
Fa gaire estona que t’esperes? (Interrogativa) / Si m’he d’esperar gaire estona, me’n vaig. (Condicional) /<br />
Dubto que t’hagis d’esperar gaire estona. (Dubitativa) / Avui no t’hauràs d’esperar gaire estona. (Afirmativa)<br />
b) Aquest any no hi ha … perdiu enlloc. / Has vist … perdiu aquest any? / Si no hi ha … perdiu, no<br />
té sentit sortir a caçar. / Dubto que cacis … perdiu, aquest any!<br />
Aquest any no hi ha cap perdiu enlloc. (Afirmativa) / Has vist cap perdiu aquest any? (Interrogativa) / Si<br />
©
no hi ha cap perdiu, no té sentit sortir a caçar. (Condicional) / Dubto que cacis cap perdiu, aquest any! (Dubitativa)<br />
c) El termòmetre marca 18º: no fa … fred. / Si fes … fred, ens posaríem el jersei. / No crec pas que<br />
passis … fred, amb aquest nòrdic <strong>de</strong> plomes. / Has passat … fred, aquesta nit?<br />
El termòmetre marca 18º: no fa gens <strong>de</strong> fred. (Afirmativa) / Si fes gens <strong>de</strong> fred, ens posaríem el jersei. (Condicional)<br />
/ No crec pas que passis gens <strong>de</strong> fred, amb aquest nòrdic <strong>de</strong> plomes. (Dubitativa) / Has passat<br />
gens <strong>de</strong> fred, aquesta nit? (Interrogativa)<br />
20<br />
El quantitatiu quant és pronuncia <strong>de</strong> manera igual o semb<strong>la</strong>nt a l’adverbi o conjunció temporal<br />
quan (en quin moment, el moment en què). Utilitza <strong>la</strong> forma a<strong>de</strong>quada en les expressions següents.<br />
a) El gall canta … surt el sol.<br />
El gall canta quan surt el sol.<br />
b) … temps fa que no has anat a veure’ls?<br />
Quant temps fa que no has anat a veure’ls?<br />
c) … acabis els <strong>de</strong>ures, vine, que et vull dir una cosa.<br />
Quan acabis els <strong>de</strong>ures, vine, que et vull dir una cosa.<br />
d) … vindràs?<br />
Quan vindràs?<br />
e) A … puja, tot plegat?<br />
A quant puja, tot plegat?<br />
21<br />
Converteix les frases següents en oracions exc<strong>la</strong>matives utilitzant, en cada cas, un <strong>de</strong>ls quantitatius<br />
exc<strong>la</strong>matius anteriors.<br />
a) Aquesta casa que t’has comprat és molt gran.<br />
Quina casa tan gran que t’has comprat!<br />
b) Aquest any hi ha molta neu.<br />
Quanta neu que hi ha aquest any!<br />
c) Aquest pastís és molt bo.<br />
Que bo que és aquest pastís!<br />
d) El dia se m’ha fet molt l<strong>la</strong>rg.<br />
Que l<strong>la</strong>rg que se m’ha fet el dia!<br />
e) Hi havia moltes màquines.<br />
Quantes màquines que hi havia!<br />
22<br />
Utilitza un adverbi quantificador (massa, molt, força, prou, gaire, poc, gens, més, menys) per<br />
indicar el grau <strong>de</strong>ls adjectius següents.<br />
a) està confiat (en excés)<br />
està massa confiat<br />
b) no està content (en una petita mesura)<br />
no està gaire content<br />
c) no se sent valorat (en una mesura ínfima, nul·<strong>la</strong>)<br />
no se sent gens valorat<br />
d) és una persona important (en una mesura re<strong>la</strong>tivament alta)<br />
és una persona força important<br />
e) està satisfet! (quantitat superior)<br />
està més satisfet<br />
f) no és l<strong>la</strong>rg (quantitat suficient)<br />
no és prou l<strong>la</strong>rg<br />
©
g) ara és agressiu (en una mesura inferior)<br />
ara és menys agressiu<br />
h) és afectuós (en una mesura petita)<br />
és poc afectuós<br />
i) és fosc (quantitat gran):<br />
és molt fosc<br />
23<br />
Utilitza <strong>la</strong> forma tant (<strong>de</strong>) o <strong>la</strong> forma tan en aquestes frases (recorda que el quantificador tant<br />
perd <strong>la</strong> t final quan va davant d’un adjectiu o d’un altre adverbi).<br />
a) Saps per què hi té … interès?<br />
Saps per què hi té tant d’interès?<br />
b) No és … simpàtic com el seu germà.<br />
No és tan simpàtic com el seu germà.<br />
c) No corre … com semb<strong>la</strong>.<br />
No corre tant com semb<strong>la</strong>.<br />
d) Fes-ho … <strong>de</strong> pressa com puguis.<br />
Fes-ho tan <strong>de</strong> pressa com puguis.<br />
e) No et belluguis … . Si et bellugues, <strong>la</strong> foto no sortirà … bé.<br />
No et belluguis tant. Si et bellugues, <strong>la</strong> foto no sortirà tan bé.<br />
f) No he conegut mai ningú … <strong>de</strong>spistat com tu!<br />
No he conegut mai ningú tan <strong>de</strong>spistat com tu!<br />
g) Avui no fa … vent com ahir.<br />
Avui no fa tant vent com ahir.<br />
24<br />
Completa les sèries següents amb <strong>la</strong> flexió a<strong>de</strong>quada <strong>de</strong>l in<strong>de</strong>finits.<br />
a) un altre: un altre dia, una altra vegada, uns altres camins, unes altres rutes.<br />
b) cadascun: cadascun <strong>de</strong>ls participants, cadascuna <strong>de</strong> les assistents.<br />
c) cada un: cada un <strong>de</strong>ls països, cada una <strong>de</strong> les ciutats.<br />
d) qualsevol: qualsevol dia, qualssevol circumstàncies.<br />
e) ambdós: ambdós germans, ambdues germanes.<br />
25<br />
Completa aquestes frases amb l’in<strong>de</strong>finit a<strong>de</strong>quat (mateix, cert, sengles, tal, ambdós, cada).<br />
a) Jo no he dit … cosa, ni he utilitzat … arguments per <strong>de</strong>fensar <strong>la</strong> meva opinió.<br />
Jo no he dit tal cosa, ni he utilitzat tals arguments per <strong>de</strong>fensar <strong>la</strong> meva opinió.<br />
b) Es van presentar al concurs dos treballs i … van obtenir el reconeixement <strong>de</strong>l jurat. Les autores<br />
eren dues noies <strong>de</strong> Tara<strong>de</strong>ll, i … van ser enalti<strong>de</strong>s pel presi<strong>de</strong>nt.<br />
Es van presentar al concurs dos treballs i ambdós van obtenir el reconeixement <strong>de</strong>l jurat. Les autores eren<br />
dues noies <strong>de</strong> Tara<strong>de</strong>ll, i ambdues van ser enalti<strong>de</strong>s pel presi<strong>de</strong>nt.<br />
c) És millor no escoltar … comentaris ni … opinions <strong>de</strong> … gent més aviat<br />
<strong>de</strong>sagradable.<br />
És millor no escoltar certs comentaris ni certes opinions <strong>de</strong> certa gent més aviat <strong>de</strong>sagradable.<br />
d) El menjar és molt poc variat: … dia hi ha arròs. Per tant, en menjo set cops … setmana.<br />
El menjar és molt poc variat: cada dia hi ha arròs. Per tant, en menjo set cops cada setmana.<br />
e) La C<strong>la</strong>ra i <strong>la</strong> Car<strong>la</strong> és van casar el … dia i a <strong>la</strong> … hora. A <strong>la</strong> boda, però, no hi van assistir pas els<br />
… convidats.<br />
La C<strong>la</strong>ra i <strong>la</strong> Car<strong>la</strong> és van casar el mateix dia i a <strong>la</strong> mateixa hora. A <strong>la</strong> boda, però, no hi van assistir pas els<br />
mateixos convidats.<br />
f) Els dos motoristes es van presentar amb … motos i amb … cascos.<br />
Els dos motoristes es van presentar amb sengles motos i amb sengles cascos.<br />
©
26<br />
Copia i completa cadascuna d’aquestes frases amb l’opció correcta:<br />
a) M’agradaria emprovar-me (un altre / altre) … vestit.<br />
M’agradaria emprovar-me un altre vestit.<br />
b) Ha tingut (vàries / diverses) … oportunitats.<br />
Ha tingut diverses oportunitats.<br />
c) M’han recomanat (varis / uns quants) … llibres molt interessants.<br />
M’han recomanat uns quants llibres molt interessants.<br />
d) Sobre aquesta qüestió, hi ha opinions … (vàries / unes quantes)<br />
Sobre aquesta qüestió, hi ha opinions vàries.<br />
e) Ja li ho he dit (vàries / unes quantes) … vega<strong>de</strong>s.<br />
Ja li ho he dit unes quantes vega<strong>de</strong>s.<br />
f) Hem visitat (tot / tota) … Florència.<br />
Hem visitat tot Florència.<br />
27<br />
Tria <strong>la</strong> forma a<strong>de</strong>quada en cada enunciat tenint en compte el context. Després digues quins<br />
in<strong>de</strong>finits especifiquen un nom i quins són pronoms.<br />
algú / algun: Crec que hi ha … que truca a <strong>la</strong> porta. / Digues a … company que t’ajudi.<br />
Crec que hi ha algú (pronom) que truca a <strong>la</strong> porta. / Digues a algun (especificador <strong>de</strong> «company») company<br />
que t’ajudi.<br />
ningú / cap: No té … familiar que li pugui donar un cop <strong>de</strong> mà? / No pot comptar amb …<br />
No té cap (especificador <strong>de</strong> «familiar») familiar que li pugui donar un cop <strong>de</strong> mà? / No pot comptar amb<br />
ningú (pronom).<br />
cadascú / cadascun: El presentador va saludar … <strong>de</strong>ls concursants. / En aquest<br />
ofici, … s’ha d’espavi<strong>la</strong>r per tirar endavant.<br />
El presentador va saludar cadascun (especificador <strong>de</strong> «els concursants») <strong>de</strong>ls concursants. / En aquest ofici,<br />
cadascú (pronom) s’ha d’espavi<strong>la</strong>r per tirar endavant.<br />
tothom / tots: Si l’epidèmia s’estén, s’haurà <strong>de</strong> vacunar … / … els ma<strong>la</strong>lts han estat ingressats en<br />
un hospital.<br />
Si l’epidèmia s’estén, s’haurà <strong>de</strong> vacunar tothom (pronom). / Tots (especificador <strong>de</strong> «els ma<strong>la</strong>lts») els ma<strong>la</strong>lts<br />
han estat ingressats en un hospital.<br />
res / cap: … no ens farà canviar d’opinió. / No volem escoltar … <strong>de</strong>ls vostres consells.<br />
Res (pronom) no ens farà canviar d’opinió. / No volem escoltar cap (especificador <strong>de</strong> «els vostres consells»)<br />
<strong>de</strong>ls vostres consells.<br />
28<br />
Corregeix les incorreccions dona<strong>de</strong>s entre cometes d’aquestes frases.<br />
a) «Els <strong>de</strong>més» companys arribaran més tard. Pensa una mica en «els <strong>de</strong>més».<br />
La resta <strong>de</strong> companys arribaran més tard. Pensa una mica en els altres.<br />
b) Aquel<strong>la</strong> parel<strong>la</strong> són «tal para cual». Si «un» té son, «altre» també en té.<br />
Aquel<strong>la</strong> parel<strong>la</strong> són l’un per l’altre. Si l’un té son, l’altre també en té.<br />
c) Com que no li agradava trebal<strong>la</strong>r «per altres», va muntar <strong>la</strong> seva pròpia empresa.<br />
Com que no li agradava trebal<strong>la</strong>r per als altres, va muntar <strong>la</strong> seva pròpia empresa.<br />
d) Aquest llibre, ja l’he llegit; <strong>de</strong>ixa-me’n «altre».<br />
Aquest llibre, ja l’he llegit; <strong>de</strong>ixa-me’n un altre.<br />
e) «Tot el món» creu que l’empresa pot fer fallida.<br />
Tothom creu que l’empresa pot fer fallida.<br />
f) Hi ha «algo» que no acaba <strong>de</strong> funcionar prou bé.<br />
Hi ha alguna cosa que no acaba <strong>de</strong> funcionar prou bé.<br />
©
g) N’hi ha «altres» que no pensen igual que tu.<br />
N’hi ha d’altres que no pensen igual que tu.<br />
h) Estic tip <strong>de</strong> sentir que «fu<strong>la</strong>no i mengano» tenen un cotxe més nou.<br />
Estic tip <strong>de</strong> sentir que en tal i tal altre tenen un cotxe més nou.<br />
i) No feu cas que «tal i qual» ho diguin. Espereu-ne <strong>la</strong> confirmació oficial.<br />
No feu cas que tal i tal ho diguin. Espereu-ne <strong>la</strong> confirmació oficial.<br />
j) Alguns volen fer un viatge a Mallorca, «altres» s’estimen més anar a esquiar.<br />
Alguns volen fer un viatge a Mallorca, d’altres s’estimen més anar a esquiar.<br />
29<br />
Tenint en compte que <strong>la</strong> parau<strong>la</strong> res és un pronom que vol dir cap cosa, tria l’opció a<strong>de</strong>quada<br />
en cadascun <strong>de</strong>ls enunciats següents.<br />
a) Aquest mes no ha plogut … (cap / gens / res).<br />
Aquest mes no ha plogut gens.<br />
b) En aquesta capsa no hi ha … (cap / gens / res).<br />
En aquesta capsa no hi ha res.<br />
c) Hi havia cinquanta talls <strong>de</strong> carn i no n’ha sobrat … (cap / gens / res).<br />
Hi havia cinquanta talls <strong>de</strong> carn i no n’ha sobrat cap.<br />
d) Si t’assabentes <strong>de</strong> … (cap / gens / res), truca’m al mòbil.<br />
Si t’assabentes <strong>de</strong> res, truca’m al mòbil.<br />
e) Aquest aparell no funciona … (cap / gens / res) bé.<br />
Aquest aparell no funciona gens bé.<br />
f) Mira si hi ha … (cap / gens / res) iogurt a <strong>la</strong> nevera.<br />
Mira si hi ha cap iogurt a <strong>la</strong> nevera.<br />
©