LECTURA ACTIVA - Barcanova Infantil i Juvenil
LECTURA ACTIVA - Barcanova Infantil i Juvenil
LECTURA ACTIVA - Barcanova Infantil i Juvenil
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
El gat negre i altres relats<br />
<strong>LECTURA</strong> <strong>ACTIVA</strong><br />
Literatura <strong>Juvenil</strong> - Antaviana Nova - Sèrie clàssics<br />
<strong>LECTURA</strong> <strong>ACTIVA</strong><br />
EINES PER TREBALLAR LA <strong>LECTURA</strong> A LES AULES<br />
Fina Córdoba
El gat negre i altres relats<br />
L’OBRA I EL SEU ENTORN<br />
ÍNDEX<br />
Fitxa tècnica . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 3<br />
Introducció . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 3<br />
L’autor. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 4<br />
Els arguments . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 5<br />
Gènere, estil i context literari. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 7<br />
Temes i subtemes . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 8<br />
Informació complementària sobre l’autor i la seva obra . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 9<br />
PROPOSTES DE COMPRENSIÓ LECTORA<br />
Abans de la lectura. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 15<br />
Durant la lectura. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 16<br />
Després de la lectura . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 17<br />
Avaluació . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 23<br />
PROPOSTES PER A LA DIVERSITAT<br />
Reforç . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 24<br />
Ampliació . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 25<br />
L’OPINIÓ DEL LECTOR O LA LECTORA<br />
Opinions i valoracions . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 28<br />
PROPOSTES LÚDIQUES<br />
Activitats . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 31<br />
INTERDISCIPLINARIETAT<br />
Activitats . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 33<br />
LITERATURA COMPARADA<br />
Activitats . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 36<br />
SOLUCIONARI 37<br />
2<br />
Edgar Allan Poe
El gat negre i altres relats<br />
L’OBRA I EL SEU ENTORN<br />
FITXA TÈCNICA<br />
Títol: El gat negre i altres relats<br />
Autor: Edgar Allan Poe<br />
Il·lustrador: David Perelló<br />
Editorial: <strong>Barcanova</strong><br />
Lloc i any d’edició: Barcelona, 2001<br />
Col·lecció: «Antaviana Nova», sèrie clàssics, 91<br />
Pàgines: 225<br />
A continuació, indiquem el títol i l’any d’edició originals de cada un dels contes recollits a<br />
El gat negre i altres relats: The Black Cat (1843), Ms. Found in a Bottle (1833), The Gold-Bug<br />
(1843), The Pit and the Pendulum (1842), The Premature Burial (1844), The Facts in the Case of<br />
M. Valdemar (1845), The Murders in the Rue Morgue (1841), The Fall of the House of Usher.<br />
INTRODUCCIÓ<br />
El gat negre i altres relats és un recull de contes de terror escrits per Edgar Allan Poe, considerat<br />
un dels creadors d’aquest gènere. En els seus relats es poden trobar les llavors dels relats<br />
detectivescos i el gènere de terror tal com els coneixem avui dia. Poe, que va ser introduït a<br />
Europa per Baudelaire i traduït per Mallarmé, entre d’altres, va ser un escriptor de culte per<br />
a moltes generacions posteriors de literats i es va convertir en un dels poetes més influents del<br />
moviment postsimbolista. La influència de Poe, que es va estendre al llarg del segle XX, no se<br />
circumscriu només a la literatura, sinó que el cinema ha adaptat bastants dels seus relats en<br />
pel·lícules i sèries de televisió.<br />
3<br />
A<br />
N<br />
T<br />
A<br />
V<br />
I<br />
A<br />
N<br />
A<br />
N<br />
O<br />
V<br />
A<br />
C<br />
L<br />
À<br />
S<br />
S<br />
I<br />
C<br />
S
El gat negre i altres relats<br />
L’OBRA I EL SEU ENTORN<br />
L’AUTOR<br />
Edgar Allan Poe va néixer a Boston, Massachusetts, el 1809. Fill de dos<br />
actors ambulants, el pare va desaparèixer tot just néixer Edgar. En morir<br />
la seva mare, Frances Allan, una dama admiradora de l’actriu que la va<br />
ajudar en els últims moments de la seva vida, va acollir, juntament amb el<br />
seu marit, John Allan, el petit Edgar, que des d’aleshores es va dir Edgar<br />
Allan Poe.<br />
El 1815 John Allan, que es dedicava al comerç de tabac, es va traslladar<br />
juntament amb la seva família al Regne Unit, on Edgar va iniciar la seva<br />
formació en centres privats.<br />
El 1820 la família Allan va retornar als Estats Units i el 1835, per recomanació de John<br />
P. Kennedy, Poe es va posar en contacte amb T. H. White, propietari i editor del Southern<br />
Literary Messenger. Des de Baltimore, el jove Edgar va començar a enviar-li relats de ficció i<br />
material editorial per publicar i també va aconsellar White com podia millorar la revista canviant,<br />
entre altres coses, la lletra i el tipus de tinta. Poe es va encarregar de fer publicitat del<br />
Southern Literary Messenger en dues publicacions de la ciutat, el Baltimore Republican i el<br />
Baltimore American.<br />
El 1835 es va casar amb la seva cosina Virginia i aquell mateix any va deixar Baltimore i es va<br />
mudar a Richmond, on va lliurar el manuscrit incomplet de Morella a Mrs. Sarah P. Simmons.<br />
El 1844 Poe va retornar a Baltimore per fer-hi una conferència sobre poesia americana, en la<br />
qual va criticar durament La poesia i els poetes d’Amèrica, de Rufus Wilmot Griswold. Aquell<br />
mateix any es va publicar novament un conte seu titulat A Tale of the Ragged Mountains en el<br />
Weekly Sun del Godey’s Lady’s Book.<br />
La mort de la seva dona l’hivern de 1847 el va afectar molt, l’enfonsà en la beguda i el féu patir<br />
depressions. Finalment, va morir el 7 d’octubre de 1849 al llit d’un hospital als quaranta anys.<br />
4
El gat negre i altres relats<br />
L’OBRA I EL SEU ENTORN<br />
ELS ARGUMENTS<br />
Els arguments d’El gat negre i altres relats són molt diversos. Tanmateix, es poden incloure en<br />
la classificació que va fer-ne Julio Cortázar: de terror, del sobrenatural, del metafísic, analítics,<br />
d’anticipació i retrospecció, de paisatge, del grotesc i satírics. Cal destacar que alguns dels contes<br />
d’aquest recull són considerats els primers d’un gènere desconegut fins aleshores, com és<br />
el cas de L’escarabat d’or.<br />
Aquest conte, que va ser el precursor del que més endavant s’ha considerat el gènere policíac,<br />
narra la recerca d’un tresor amagat. L’autor hi utilitza la criptografia i descriu amb molt detall el<br />
mètode que segueix un dels personatges per resoldre un criptograma, que es basa en la substitució<br />
simple de les lletres a partir d’una anàlisi de freqüències. En Els assassinats de la rue<br />
Morgue també trobem les traces del mètode deductiu, característic de les narracions basades<br />
en investigacions de crims. Sens dubte, es tracta d’un antecessor del mític Sherlock Holmes,<br />
que Sir Arthur Conan Doyle va crear anys més tard. En aquest cas, Poe se submergeix en els<br />
barris baixos de París per escriure un conte tens i irònic a la vegada. Indubtablement, una de<br />
les obres més conegudes d’aquest autor.<br />
El terror, la fantasia, els coneixements científics i la psicologia són elements combinats en<br />
cadascun d’aquests relats, en els quals es fa difícil de discernir la por narrada de les pors pròpies,<br />
ja que en tots aquests elements hi intervé la suggestió del lector.<br />
A continuació, resumim breument els arguments de la resta de relats d’aquest recull d’Edgar<br />
Allan Poe:<br />
– El gat negre és un conte en el qual podem trobar els impulsos més incontrolats i violents en<br />
una persona. El protagonista viu una vida aparentment serena i assimilable a moltes altres vides.<br />
Juntament amb la seva dona, forma un matrimoni normal, sense fills, que viu tranquil·lament.<br />
Un dia, l’aparició d’un gat, que ells incorporen a la família, fa sortir de l’interior d’aquests personatges<br />
una forma d’agressivitat sorda, violenta i inesperada que transformarà definitivament<br />
les seves vides.<br />
– El manuscrit dins una ampolla és un conte escrit en primera persona que s’endinsa en la descripció<br />
exterior d’una tempesta en alta mar, alhora que la relaciona amb la descripció de la<br />
vivència interior d’aquest fenomen. De manera molt intensa, la por vers el naufragi és cada cop<br />
més justificada, fins al punt que el protagonista arribar a sentir terror.<br />
– El pou i el pèndol descriu l’estada d’un presoner de la Inquisició espanyola en una cel·la de<br />
dimensions desconegudes i envoltat d’una foscor absoluta. Després de recórrer l’espai a les<br />
palpentes, el protagonista cau en un sopor molt dens fins que es desperta a la vora d’un pou,<br />
on va estar a punt de caure. Fermament lligat, gaudeix de la companyia de rates famolenques<br />
i d’un pèndol amenaçador que cada cop és més a prop del seu cos. L’amenaça d’una mort lenta<br />
i agònica forma part d’un pla macabre per incrementar la seva tortura.<br />
– L’enterrament prematur descriu la catalèpsia, un cas mèdic prou estudiat en l’actualitat, però<br />
força desconegut al segle XIX. Alguns afectats d’aquesta malaltia poden arribar a confondre<br />
tothom sobre el seu estat, ja que presenten tots els signes de la defunció. El protagonista, després<br />
de relatar-ne diversos casos, explica la seva experiència terrorífica.<br />
5
El gat negre i altres relats<br />
L’OBRA I EL SEU ENTORN<br />
ELS ARGUMENTS<br />
– La veritat sobre el cas del senyor Valdemar és un relat semblant al conte anterior. Poe, que<br />
sentia fascinació pels progressos de la ciència, en aquest relat planteja un cas en què el protagonista<br />
s’avé a ser objecte d’un experiment psicològic, que consisteix a ser hipnotitzat<br />
moments abans de morir per tal d’eludir la mort. El desenvolpament del cas és un dels exemples<br />
més macabres de la literatura de terror.<br />
– La caiguda de la casa Usher és un dels relats més poètics de Poe. La manera suggeridora com<br />
el protagonista descriu externament els entorns i el dedins de la casa Usher crea una sensació<br />
d’enyorament pregon en el lector. La casa Usher, protagonista del relat, és considerada en una<br />
doble dimensió: la casa com a habitatge, que es va enrunant, i la casa com a parentiu familiar,<br />
la qual també pateix un procés degradant que la portarà a desaparèixer.<br />
6
El gat negre i altres relats<br />
L’OBRA I EL SEU ENTORN<br />
GÈNERE, ESTIL I CONTEXT LITERARI<br />
Edgar Allan Poe va ser poeta, prosista i crític literari. També és conegut com el primer mestre<br />
del relat curt, sobretot de terror i misteri, en el qual combina l’intel·lectualisme i l’horror, aspectes<br />
que es reforcen mútuament.<br />
Tots els relats tenen una imatge central, vagament simbòlica —com en El pou i el pèndol— o<br />
que constitueix un punt màxim de terror —com en La veritat sobre el cas del senyor Valdemar,<br />
en què un home que va morir mentre estava hipnotitzat no es va corrompre i va seguir parlant<br />
des de més enllà de la mort fins que no el van treure de l’estat d’hipnosi. Els contes de to humorístic<br />
acostumen a ser bastant inferiors en qualitat literària. Pel que fa a la temàtica, resulten més<br />
típics relats com L’escarabat d’or, La carta robada —que es basa en el principi que la millor<br />
manera d’amagar un document és posar-lo en el lloc més evident— i Els assassinats de la rue<br />
Morgue, considerat el precursor clàssic del gènere policíac.<br />
L’estil de la seva prosa es basa principalment en l’entreteniment que l’argument forneix. Narrats<br />
en primera persona, la majoria d’aquests relats introdueixen el lector en un món en què és el<br />
mateix protagonista qui ofereix els fets i les descripcions, de manera que no hi ha distància<br />
entre la matèria narrada —els fets, les conseqüències, els objectes— i el narrador, i, per tant, el<br />
lector. D’aquesta manera, la descripció d’una situació i d’uns fets provoca en el lector unes sensacions<br />
molt vívides.<br />
Un altre aspecte estilístic destacat de la majoria dels relats de Poe és la narració a temps, que<br />
consisteix a narrar els fets al mateix temps que ocorren. Amb aquest recurs, el lector té una<br />
doble sensació: d’una banda, de descoberta i, de l’altra, de participació en l’acció, ja que és<br />
conscient que narrador i lector saben les mateixes coses. En definitiva, tots dos estan experimentant<br />
alhora les mateixes sensacions.<br />
Així doncs, aquesta manca de distància entre el narrador i els fets, juntament amb la narració a<br />
temps, contribueix a provocar el magnetisme de lectura, que ha estat molt destacat pels crítics<br />
i que ha estat motiu de l’èxit de la literatura de Poe.<br />
El context literari que va envoltar Poe s’emmarca en els anys compresos entre el 1830 i el 1890.<br />
En aquests anys, coneguts com l’edat daurada de la literatura nord-americana, van florir als<br />
Estats Units els escriptors que, en el segle XX, van ser considerats clàssics nacionals. Tot i això,<br />
no es pot anomenar aquesta època segle d’or, perquè tot just va durar seixanta anys, els anys<br />
que van separar Edgar Allan Poe de Mark Twain.<br />
El terme romanticisme i, encara menys, el terme realisme no acaben d’encaixar en la mena de<br />
prosa que es produïa aleshores als Estats Units. A Europa, tant el Romanticisme com el Realisme<br />
estaven donant les millors mostres d’aquests corrents. Malgrat tot, podem parlar d’una producció<br />
literària en prosa —als Estats Units gairebé no hi va haver poetes pròpiament romàntics— que<br />
es podria considerar romàntica i de la qual formarien part autors menors com ara Irving i Cooper,<br />
un escriptor de figura «maleïda» —Poe— i els transcendentalistes, encapçalats per Emerson.<br />
De fet, Poe va estar més reconegut a Europa que no pas al seu país, en bona mesura gràcies<br />
al ressò que va trobar en Mallarmé i a la traducció que va fer Baudelaire dels seus relats, als<br />
quals va alliberar del gust arcaïtzant i retòric del seu estil.<br />
7
El gat negre i altres relats<br />
L’OBRA I EL SEU ENTORN<br />
TEMES I SUBTEMES<br />
A continuació, presentem els temes i subtemes principals dels contes que formen part del recull<br />
El gat negre i altres relats:<br />
– El gat negre: la culpa i l’autopunició, i la influència de l’alcohol i l’opi.<br />
– El manuscrit dins una ampolla: l’experiència de la imminència de la mort.<br />
– L’escarabat d’or: l’anàlisi científica davant de la suggestió i la superstició.<br />
– El pou i el pèndol: l’experiència de la imminència de la mort i l’experiència de la tortura.<br />
– L’enterrament prematur: l’experiència de la mort en vida.<br />
– La veritat sobre el cas del senyor Valdemar: l’experiència de la mort en vida i la ciència com<br />
a superadora dels límits naturals.<br />
– Els assassinats de la rue Morgue: l’anàlisi científica com a única via de coneixement i els prejudicis<br />
com a font d’error.<br />
– La caiguda de la casa Usher: l’experiència de la inevitabilitat de la desgràcia.<br />
8
El gat negre i altres relats<br />
L’OBRA I EL SEU ENTORN<br />
INFORMACIÓ COMPLEMENTÀRIA SOBRE L’AUTOR I LA SEVA OBRA<br />
Segons Poe, la màxima expressió literària era la poesia, a la qual va donar prioritat. És justament<br />
en el seu extens poema El corb en què el seu domini del ritme i la sonoritat del vers arriben<br />
a la seva màxima expressió. Les campanes, en què evoca constantment sons metàl·lics,<br />
Ulalume i Annabel Lee manifesten un virtuosisme idèntic.<br />
Ara bé, la genialitat i l’originalitat d’Edgar Allan Poe troben potser la seva millor expressió en<br />
els contes, que, segons la seva opinió, són la segona forma literària, ja que permeten una lectura<br />
sense interrupcions i, per tant, una unitat d’efecte que resulta impossible en la novel·la.<br />
Publicats sota el títol Contes del grotesc i de l’arabesc, la majoria dels relats es desenvolupen<br />
en un ambient gòtic i sinistre, ple d’intervencions sobrenaturals que en molts casos preludien<br />
la literatura moderna de terror.<br />
També destaca la seva única novel·la, Les aventures d’Arthur Gordon Pym, que es caracteritza<br />
per un realisme força cru i que inclou nombrosos elements dels seus contes.<br />
L’obra de Poe va influir notablement en els simbolistes francesos, sobretot en Charles Baudelaire,<br />
el qual el va donar a conèixer a Europa.<br />
Tot seguit us presentem una llista de les seves obres més significatives ordenades cronològicament:<br />
Contes<br />
– 1832 Metzengerstein<br />
– 1833 El manuscrit dins una ampolla (Manuscript Found in a Bottle)<br />
– 1835 El rei Peste (King Pest)<br />
– 1835 Berenice<br />
– 1838 Ligeia<br />
– 1839 La caiguda de la casa Usher (The Fall of the House of Usher)<br />
– 1840 L’home de la multitud (Man of the Crowd)<br />
– 1840 Contes del grotesc i l’arabesc (Tales of the Grotesque and Arabesque)<br />
– 1841 Descens al Maelström (A Descent into the Maelström)<br />
– 1841 Els assassinats de la rue Morgue (The Murders in the Rue Morgue)<br />
– 1842 La màscara de la Mort Roja (The Masque of the Red Death)<br />
– 1842 El pou i el pèndol (The Pit and the Pendulum)<br />
– 1842 El retrat oval (The Oval Portrait)<br />
– 1843 L’escarabat d’or (The Gold Bug)<br />
– 1843 El misteri de Marie Roget (The Mystery of Marie Roget)<br />
– 1843 El gat negre (The Black Cat)<br />
9
El gat negre i altres relats<br />
L’OBRA I EL SEU ENTORN<br />
INFORMACIÓ COMPLEMENTÀRIA SOBRE L’AUTOR I LA SEVA OBRA<br />
– 1843 El cor delator (The Tell-Tale Heart)<br />
– 1844 La caixa oblonga (The Oblong Box)<br />
– 1844 La carta robada (The Purloined Letter)<br />
– 1844 L’enterrament prematur (The Premature Burial)<br />
– 1845 El dimoni de la perversitat (The Imp of the Perverse)<br />
– 1845 La veritat sobre el cas del senyor Valdemar (The Facts in the Case of M. Valdemar)<br />
– 1845 El sistema del Dr. Tarr i el professor Fether (The system of Dr. Tarr and Prof. Fether)<br />
– 1846 El barril d’amontillat (The Cask of Amontillado)<br />
– 1849 Hop-Frog<br />
Poesia<br />
– 1827 Tamerlane (Tamerlane)<br />
– 1827 A…<br />
– 1827 Somnis (Dreams)<br />
– 1827 Esperits dels morts (Spirit of the Dead)<br />
– 1827 Estrella del capvespre (Evening Star)<br />
– 1827 Un somni (A Dream)<br />
– 1827 El dia més feliç, l’hora més feliç (The Happiest Day, The Happiest Hour)<br />
– 1827 El llac: A... (The Lake: To ...)<br />
– 1829 Al Aaraaf<br />
– 1829 Sonet a la ciència (Sonnet To Science)<br />
– 1829 Sol (Alone)<br />
– 1831 A Helena (To Helen)<br />
– 1831 La ciutat al mar (The City in the Sea)<br />
– 1831 La dorment (The Sleeper)<br />
– 1831 La vall de la inquietud (The Valley of Unrest)<br />
– 1831 Israfel<br />
– 1833 El Coliseu (The Coliseum)<br />
– 1834 A algú al paradís (To Someone in Paradise)<br />
– 1835 Himne (Hymn)<br />
– 1837 Sonet a Zante (Sonnet to Zante)<br />
– 1837 Balada nupcial a... (Bridal Ballad to ...)<br />
10
El gat negre i altres relats<br />
L’OBRA I EL SEU ENTORN<br />
INFORMACIÓ COMPLEMENTÀRIA SOBRE L’AUTOR I LA SEVA OBRA<br />
– 1839 El palau encantat (The Haunted Palace)<br />
– 1840 Sonet del silenci (Sonnet-Silence)<br />
– 1843 Lenore<br />
– 1844 Terra de somnis (Dream Land)<br />
– 1845 El corb (The Raven)<br />
– 1845 Eulalie, una cançó (Eulalie, A Song)<br />
– 1847 Ulalume<br />
– 1849 Un somni dins d’un somni (A Dream Within a Dream)<br />
– 1849 Annabel Lee<br />
– 1849 Les campanes (The Bells)<br />
– 1849 A ma mare (To My Mother)<br />
Novel·la<br />
– 1838 Les aventures d’Arthur Gordon Pym (The Narrative of Arthur Gordon Pym)<br />
Assaig i crítica<br />
– 1846 Filosofia de la composició (The Philosophy of Composition)<br />
– 1848 El principi poètic (The Poetic Principle)<br />
– 1848 Eureka<br />
– 1848-1849 Marginalia<br />
A continuació, incloem una llista de llibres que contenen pròlegs i estudis sobre l’obra de Poe:<br />
– PERUCHO, JOAN: «Introducció a E. A. Poe», dins Obres completes. Barcelona, Edicions 62,<br />
1990, volum 5, p. 195-203.<br />
– POE, EDGAR ALLAN: Descens al Maelström i altres relats. Barcelona, <strong>Barcanova</strong>, 1986 (estudi<br />
preliminar: Edgar Allan Poe, l’escriptor i la llegenda, a càrrec de Xavier Laborda).<br />
– POE, EDGAR ALLAN: Eureka. Madrid, Alianza Editorial, 1972 (pròleg i traducció al castellà de<br />
Julio Cortázar).<br />
– POE, EDGAR ALLAN: Cuentos/1. Madrid, El Libro de Bolsillo Alianza Editorial, 1970 (estudi pròleg,<br />
notes i traducció al castellà de Julio Cortázar).<br />
– POE, EDGAR ALLAN: Cuentos/2. Madrid, El Libro de Bolsillo Alianza Editorial, 1970 (estudi pròleg,<br />
notes i traducció al castellà de Julio Cortázar).<br />
– POE, EDGAR ALLAN: Narración de Arthur Gordon Pym. Madrid, El Libro de Bolsillo Alianza<br />
Editorial, 1970 (estudi pròleg, notes i traducció al castellà de Julio Cortázar).<br />
11
El gat negre i altres relats<br />
L’OBRA I EL SEU ENTORN<br />
INFORMACIÓ COMPLEMENTÀRIA SOBRE L’AUTOR I LA SEVA OBRA<br />
Tot seguit oferim una llista de pàgines web sobre la figura i l’obra d’Edgar Allan Poe, com<br />
també de gèneres o de literats i artistes en general sobre els quals ha influït:<br />
poe.classicauthors.net<br />
(Conté l’obra de Poe ordenada cronològicament a més dels textos íntegres en l’idioma original<br />
i una breu biografia.)<br />
www.elkraken.com/R-contes fantastics.htm<br />
(Ofereix l’obra de Poe comentada en català i de manera molt entenedora.)<br />
kalafatikakafate.wordpress.com/2008/01/20/lescarabat-dor/<br />
(S’hi pot llegir en català el text sencer del conte L’escarabat d’or.)<br />
blocs.xtec.cat/dgenis/2007/12/17/narracions-extraordinaries-1848/<br />
(Daniel Genís ofereix en aquest bloc un resum de la vida de Poe i la relaciona amb la seva obra<br />
i amb altres autors que admiraven la seva obra.)<br />
www.letralia.com/transletralia/cuervo/index.htm<br />
[Lloc web en castellà dedicat a la literatura en què trobem, a banda d’un breu comentari de l’obra<br />
de Poe, el text íntegre i original de The Raven (El corb), així com la traducció al francès de<br />
Charles Baudelaire i la versió en portuguès de Fernando Pessoa. També hi trobem enllaços<br />
de llocs web que remeten a aquests dos autors.]<br />
www.poemuseum.org/educational_resources/for_students.html<br />
(Entretinguda pàgina web en anglès del Poe Museum. Proposa un qüestionari amb tres possibilitats<br />
sobre la vida i l’obra de Poe.)<br />
12
El gat negre i altres relats<br />
L’OBRA I EL SEU ENTORN<br />
INFORMACIÓ COMPLEMENTÀRIA SOBRE L’AUTOR I LA SEVA OBRA<br />
www.etudes-litteraires.com/mallarme-tombeau-edgar-poe.php<br />
(Lloc web en francès dedicat a la literatura. Inclou un comentari que relaciona les figures de Poe<br />
i de Mallarmé, el poema que aquest últim va dedicar a Poe i, a continuació, l’anàlisi formal del<br />
poema.)<br />
www.biografiasyvidas.com/biografia/p/poe.htm/<br />
(Pàgina web en castellà que resumeix breument la vida i l’obra de Poe.)<br />
amediavoz.com/poe.htm<br />
(Conté una petita ressenya biogràfica i una col·lecció de poemes de Poe traduïts al castellà.)<br />
www.nenos.com/miedo/poe.htm<br />
(Ofereix una petita ressenya biogràfica i la traducció al castellà de diversos contes de Poe, tots<br />
presents en el recull El gat negre i altres relats.)<br />
www.sant-cugat.net/laborda/516POE.htm<br />
(Pàgina molt interessant en la qual el professor Xavier Laborda signa un estudi sobre Poe titulat<br />
Edgar Allan Poe, l’escriptor i la llegenda, a cura de l’edició i de l’apèndix del recull de contes<br />
d’Edgar Allan Poe, Descens al Maelström. Barcelona, <strong>Barcanova</strong>, 1986.)<br />
lectures2n.blogspot.com/2008/04/el-gat-negre-i-altres-relats-edgar-alan.html<br />
(Aquest bloc és un espai per als alumnes de 2n d’ESO de l’IES Mediterrània del Masnou i ofereix<br />
les opinions sobre aquest recull de relats.)<br />
13
El gat negre i altres relats<br />
L’OBRA I EL SEU ENTORN<br />
INFORMACIÓ COMPLEMENTÀRIA SOBRE L’AUTOR I LA SEVA OBRA<br />
www.bloodyplanet.com<br />
(Lloc web dedicat a la venda de pel·lícules de terror. Ofereix el catàleg de totes les pel·lícules<br />
d’aquest gènere que s’han filmat en aquesta dècada. Hi ha una versió cinematogràfica d’El gat<br />
negre de l’any 2007.)<br />
www.aullidos.com<br />
(Lloc web que ofereix una llista de pel·lícules de terror, a més de llibres, còmics, DVD i videojocs.<br />
Conté un fòrum per a gent interessada en el terror expressat en diferents gèneres i suports<br />
de difusió.)<br />
ca.wikipedia.org/wiki/Edgar_Allan_Poe<br />
(Pàgina web dedicada a Poe força completa i amb enllaços interessants.)<br />
14
El gat negre i altres relats<br />
PROPOSTES DE COMPRENSIÓ LECTORA<br />
ABANS DE LA <strong>LECTURA</strong><br />
1. Fes, juntament amb un company o companya o individualment, un breu resum de la vida de<br />
l’autor que inclogui les seves experiències vitals més rellevants i les seves obres més significatives.<br />
15
El gat negre i altres relats<br />
PROPOSTES DE COMPRENSIÓ LECTORA<br />
DURANT LA <strong>LECTURA</strong><br />
1. En quina persona estan narrats tots els contes d’El gat negre i altres relats?<br />
2. Malgrat que tots els relats estan narrats en la mateixa persona, hi ha diferències entre els<br />
narradors. Quines diferències observes entre el narrador d’El pou i el pèndol i el d’Els assassinats<br />
de la rue Morgue?<br />
3. En alguns dels relats els escenaris han esdevingut una mena de personatge. Quina funció fan<br />
dins la narració els escenaris d’El pou i el pèndol i La caiguda de la casa Usher?<br />
4. Una de les característiques que han fet de Poe un escriptor famós és la seva manera retòrica<br />
de narrar. Assenyala aquells passatges que t’hagin costat entendre i determina, si cal amb<br />
l’ajuda del professor o la professora, en què rau la dificultat: el lèxic, la sintaxi, l’estil, etc.<br />
16
El gat negre i altres relats<br />
PROPOSTES DE COMPRENSIÓ LECTORA<br />
DESPRÉS DE LA <strong>LECTURA</strong><br />
1. Llegeix el començament dels relats següents i indica què et suggereix cadascun d’ells:<br />
a) «L’extraordinàriament estranya, i alhora casolana, història que estic a punt d’escriure, ni<br />
demano ni espero que la cregueu.» (El gat negre, p. 9)<br />
b) «Estava desfet..., desfet fins a la mort dins aquella llarga agonia; i quan finalment ells em van<br />
deslligar, i se’m va permetre de seure, vaig sentir que els sentits m’abandonaven. La sentència<br />
—terrible sentència de mort— va ser el darrer so que va arribar clar a les meves orelles.» (El<br />
pou i el pèndol, p. 103)<br />
c) «Hi ha temes que presenten un interès apassionant, però que són del tot horribles per als<br />
propòsits de la ficció legítima.» (L’enterrament prematur, p. 129)<br />
d) «Naturalment, no puc pretendre que sigui digne de meravella el fet que el cas extraordinari<br />
del senyor Valdemar hagi causat discussió» (La veritat sobre el cas del senyor Valdemar, p. 153)<br />
e) «Durant tot un dia de tardor, gris, pesant, profund quan els núvols planen opressius en un cel<br />
baix, havia cavalcat tot sol i travessat una regió singularment desolada; i al capdavall vaig trobar-me,<br />
al capvespre, davant de la malenconiosa casa Usher.» (La caiguda de la casa Usher,<br />
p. 225)<br />
17
El gat negre i altres relats<br />
PROPOSTES DE COMPRENSIÓ LECTORA<br />
DESPRÉS DE LA <strong>LECTURA</strong><br />
2. Indica amb quina d’aquestes afirmacions sobre el començament dels relats estàs d’acord i a<br />
continuació justifica-la.<br />
Marca el to del tipus de relat al qual dóna pas i ens prepara per a una lectura determinada.<br />
No hi ha cap relació entre el to del començament i el to de la narració.<br />
3. Llegeix novament les cinc primeres línies d’El pou i el pèndol i de La caiguda de la casa Usher.<br />
a) Quins adjectius i complements del nom utilitza Poe en el El pou i el pèndol? Quin tipus de<br />
relat introdueixen?<br />
b) Quin tipus de relat esperes llegir a partir dels adjectius utilitzats en La caiguda de la casa Usher?<br />
18
El gat negre i altres relats<br />
PROPOSTES DE COMPRENSIÓ LECTORA<br />
DESPRÉS DE LA <strong>LECTURA</strong><br />
4. Escull un dels contes d’El gat negre i altres relats i fes les activitats següents:<br />
a) Resumeix-ne l’argument.<br />
b) Digues quin són el tema i els subtemes del relat.<br />
c) Indica qui és el protagonista del relat i descriu-ne breument el caràcter i la situació personal.<br />
19
El gat negre i altres relats<br />
PROPOSTES DE COMPRENSIÓ LECTORA<br />
DESPRÉS DE LA <strong>LECTURA</strong><br />
5. Cerca a Internet informació sobre l’autor, la seva obra o un conte en particular i redacta un<br />
petit article, que podràs presentar per a la revista de l’institut. No t’oblidis d’incloure-hi fotos i<br />
alguna imatge significativa de la seva obra.<br />
6. Llegeix detingudament els fragments següents i relaciona’ls amb el conte al qual pertanyen:<br />
a) «Un lleu sorollet em va cridar l’atenció i, mirant a terra, vaig adonar-me d’unes rates enormes<br />
que el travessaven. Havien sortit del pou que tenia justament a la dreta. Jo les veia aparèixer<br />
en tropell, apressades, amb ulls cobejosos, atretes per l’olor de la carn. Per això es requeria<br />
molt d’esforç i d’atenció per fer-les fora.»<br />
b) «Ell no va fer cap resposta, però jo vaig percebre una tremolor de llavis, i així em vaig veure<br />
induït a repetir la pregunta una i altra vegada. A la tercera repetició tot el cos se li va moure,<br />
amb un estremiment lleuger; les parpelles es van separar prou per mostrar una ratlla del blanc<br />
dels ulls; els llavis es van moure mandrosament i d’entre ells, a penes audible, en va sortir un<br />
sospir amb els mots.<br />
—Sí; adormit, ara. No em desperteu!... Deixeu-me morir així!»<br />
c) «Havien passat quatre dies des de l’assassinat i un estol de policies va arribar, molt inesperadament,<br />
a la casa i es van posar altra vegada a fer rigoroses investigacions i inspeccions. Però<br />
jo, segur que el lloc de l’amagatall no podia ser descobert, no em sentia gens amoïnat.»<br />
20
El gat negre i altres relats<br />
PROPOSTES DE COMPRENSIÓ LECTORA<br />
DESPRÉS DE LA <strong>LECTURA</strong><br />
7. Ara que ja has entrat en l’univers de Poe, et proposem les activitats següents:<br />
a) Busca el significat dels mots següents, que fan referència a les característiques principals de<br />
la seva obra, i justifica’ls amb exemples trobats en el text:<br />
– terror:<br />
– truculent:<br />
– suggestió:<br />
– anàlisi:<br />
– agonia:<br />
21
El gat negre i altres relats<br />
PROPOSTES DE COMPRENSIÓ LECTORA<br />
DESPRÉS DE LA <strong>LECTURA</strong><br />
b) Escriu una redacció de dues-centes paraules com a màxim en què expliquis com és l’estil<br />
d’Edgar Allan Poe.<br />
22
El gat negre i altres relats<br />
PROPOSTES DE COMPRENSIÓ LECTORA<br />
AVALUACIÓ<br />
1. Digues si les afirmacions següents són vertaderes o falses:<br />
a) En El gat negre, un matrimoni vol demostrar que la superstició que diu que els gats negres<br />
porten mala sort no té fonament i per això compren dos gats d’aquest color.<br />
b) En L’enterrament prematur, un assassí que fuig de la policia s’amaga en un nínxol sense adonar-se<br />
que no en podrà sortir.<br />
c) En Els assassinats de la rue Morgue, les diferents llengües que els testimonis asseguren haver<br />
sentit corresponen als grunys d’un simi.<br />
d) En L’escarabat d’or, William Legrand, un cavaller de Nova Orleans, i en Júpiter, el seu servent<br />
negre, descobreixen un presumpte escarabat d’or. Aquest objecte podria tractar-se d’una<br />
part del tresor del capità pirata Kidd.<br />
e) En El pou i el pèndol, s’hi narra la història dels turments que la Inquisició espanyola infligeix<br />
al protagonista, que finalment és alliberat per les tropes napoleòniques.<br />
f) En La caiguda de la casa Usher, el protagonista, Sir Richard Moore, rep com a herència una<br />
casa. Abans de poder-la habitar, la casa s’ensorra per causa d’una tempesta.<br />
g) En El manuscrit dins una ampolla, el protagonista del conte s’embarca al port de Liverpool<br />
amb destinació a Washintong. Allí l’espera la seva promesa, amb qui s’ha de casar. Durant la<br />
travessia es desferma una gran tempesta i el protagonista decideix enviar-li una declaració d’amor<br />
dins una ampolla, amb l’esperança que, si ell no sobreviu, ella rebi una última declaració<br />
d’amor.<br />
h) En La veritat sobre el cas del senyor Valdemar, a les portes de la mort, el senyor Valdemar<br />
decideix col·laborar en un experiment d’hipnosi que el portarà a ser una mena de mort en vida.<br />
23
El gat negre i altres relats<br />
PROPOSTES PER A LA DIVERSITAT<br />
ACTIVITATS DE REFORÇ<br />
A continuació, proposem tres activitats de reforç que el professor o la professora pot treballar<br />
a l’aula:<br />
1. Si a l’aula hi ha alumnes nouvinguts, aquests poden demanar a casa que els expliquin alguna<br />
història de por i després la poden explicar a la resta de la classe.<br />
2. Per parelles, els nois i les noies es poden inventar un conte de por i gravar-lo. Després, poden<br />
afegir-hi sons, sorolls i música per acompanyar la narració i fer-la més suggestiva.<br />
3. Els alumnes poden explicar una pel·lícula de terror que hagin vist. Han d’assenyalar en quin<br />
moment van sentir més por i quins d’aquests elements els van espantar més: el suspens, la<br />
sang, els crits, la visió d’un ésser terrorífic, l’aparició d’un element inesperat, la foscor, la solitud...<br />
Poden afegir altres elements en la llista.<br />
24
El gat negre i altres relats<br />
PROPOSTES PER A LA DIVERSITAT<br />
ACTIVITATS D’AMPLIACIÓ<br />
1. L’article següent es va publicar en el diari La Nación de Buenos Aires el dia 2 d’octubre de<br />
1949, en la segona secció, pàgina 1. El seu autor, Jorge Luis Borges, hi exposa tant les seves<br />
reflexions sobre Poe com la seva pròpia personalitat i rellevància literària. Llegeix-lo i respon les<br />
preguntes i fes les activitats que hi ha a continuació:<br />
«Detrás de Poe (como detrás de Swift, de Carlyle, de Almafuerte) hay una neurosis.<br />
Interpretar su obra en función de esa anomalía puede ser abusivo o legítimo. Es abusivo<br />
cuando se alega la neurosis para invalidar o negar la obra; es legítimo cuando<br />
se busca en la neurosis un medio para entender su génesis. Arthur Schopenhauer ha<br />
escrito que no hay circunstancia de nuestra vida que no sea voluntaria; en la neurosis,<br />
como en otras desdichas, podemos ver un artificio del individuo para lograr un<br />
fin. La neurosis de Poe le habría servido para renovar el cuento fantástico, para multiplicar<br />
las formas literarias del horror. También cabría decir que Poe sacrificó la vida<br />
a la obra, el destino mortal al destino póstumo.<br />
Nuestro siglo es más desventurado que el XIX; a ese triste privilegio se debe que los<br />
infiernos elaborados ulteriormente (por Henry James, por Kafka) sean más complejos<br />
y más íntimos que el de Poe. La muerte y la locura fueron los símbolos de que éste se<br />
valió para comunicar su horror de la vida; en sus libros tuvo que simular que vivir<br />
es hermoso y que lo atroz es la destrucción de la vida, por obra de la muerte y de la<br />
locura. Tales símbolos atenúan su sentimiento; para el pobre Poe el mero hecho de<br />
existir era atroz. Acusado de imitar la literatura alemana, pudo responder con verdad:<br />
El terror no es de Alemania, es del alma.<br />
Harto más firme y duradera que las poesías de Poe es la figura de Poe como poeta,<br />
legada a la imaginación de los hombres. (Lo mismo ocurre con Lord Byron, tal vez<br />
con Goethe). Algún verso inmemorable —Was it not Fate, that, on this July midnight—<br />
honra y acaso justifica sus páginas, lo demás es mera trivialidad, sensiblería,<br />
mal gusto, débiles remedos de Thomas Moore.<br />
Aldous Huxley se ha distraído vertiendo al singular dialecto de Poe alguna estrofa sentenciosa<br />
de Milton; el resultado es lamentable, si bien cabría objetar que un párrafo de<br />
El escarabajo de oro o de Berenice traducido a la inextricable prosa del Tetrachordon,<br />
lo sería aún más. Nuestra imagen de Poe, la de un artífice que premedita y ejecuta su<br />
obra con lenta lucidez, al margen del favor popular, procede menos de las piezas de<br />
Poe que de la doctrina que enuncia en el ensayo The philosophy of composition. De<br />
esa doctrina, no de Dreamland o de Israfel se derivan Mallarmé y Paul Valéry.<br />
Poe se creía poeta, sólo poeta, pero las circunstancias lo llevaron a escribir cuentos,<br />
y esos cuentos a cuya escritura se resignó y que debió encarar como tareas ocasionales,<br />
son su inmortalidad. En algunos (La verdad sobre el caso del señor Valdemar,<br />
Un descenso al Maelström) brilla la invención circunstancial; otros (Ligeia, La máscara<br />
de la Muerte Roja, Eleonora) prescinden de ella con soberbia y con inexplicable<br />
eficacia. De otros (Los crímenes de la Rue Morgue, La carta robada) procede el caudaloso<br />
género policial que hoy fatiga las prensas y que no morirá del todo, porque<br />
25
El gat negre i altres relats<br />
PROPOSTES PER A LA DIVERSITAT<br />
ACTIVITATS D’AMPLIACIÓ<br />
también lo ilustran Wilkie Collins y Stevenson y Chesterton. Detrás de todos, animándolos,<br />
dándoles fantástica vida, están la angustia y el terror de Edgar Allan Poe.<br />
Espejo de las arduas escuelas que ejercen el arte solitario y que no quieren ser voz<br />
de los muchos, padre de Baudelaire, que engendró a Mallarmé, que engendró a<br />
Valery, Poe indisolublemente pertenece a la historia de las letras occidentales, que<br />
no se comprende sin él. También, y esto es más importante y más íntimo, pertenece<br />
a lo intemporal y a lo eterno, por algún verso y por muchas páginas incomparables.<br />
De éstas yo destacaría las últimas del Relato de Arthur Gordon Pym de Nantucket,<br />
que es una sistemática pesadilla cuyo tema secreto es el color blanco.<br />
Shakespeare ha escrito que son dulces los empleos de la adversidad; sin la neurosis,<br />
el alcohol, la pobreza, la soledad irreparable, no existiría la obra de Poe. Esto creó<br />
un mundo imaginario para eludir un mundo real; el mundo que soñó perdurará, el<br />
otro es casi un sueño.<br />
Inaugurada por Baudelaire, y no desdeñada por Shaw, hay la costumbre pérfida de<br />
admirar a Poe contra los Estados Unidos, de juzgar al poeta como un ángel extraviado,<br />
para su mal, en ese frío y ávido infierno. La verdad es que Poe hubiera padecido<br />
en cualquier país. Nadie, por lo demás, admira a Baudelaire contra Francia o a Coleridge<br />
contra Inglaterra.<br />
a) Aquest paràgraf del text conté dues opinions de dos autors rellevants: Shakespeare i Jorge<br />
Luis Borges. Creus que totes dues afirmacions es complementen? Raona la resposta.<br />
«Shakespeare ha escrito que son dulces los empleos de la adversidad; sin la neurosis,<br />
el alcohol, la pobreza, la soledad irreparable, no existiría la obra de Poe. Esto<br />
creó un mundo imaginario para eludir un mundo real; el mundo que soñó perdurará,<br />
el otro es casi un sueño.»<br />
b) Un dels significats de l’adjectiu pòstum és el següent: «Es diu de la glòria, de la fama, etc.,<br />
que es produeix després de la mort de la persona interessada». A partir d’aquesta definició,<br />
comenta i valora aquesta afirmació de Borges quan parla de Poe:<br />
«También cabría decir que Poe sacrificó la vida a la obra, el destino mortal al destino<br />
póstumo.»<br />
26
El gat negre i altres relats<br />
PROPOSTES PER A LA DIVERSITAT<br />
ACTIVITATS D’AMPLIACIÓ<br />
c) A continuació, et proposem un exercici de reflexió relacionat amb la fama. Quants tipus de<br />
fama creus que hi ha? Com definiries cada una? En cas que creguis que n’hi ha més d’una, quin<br />
tipus de fama creus que ha assolit Poe?<br />
d) Torna a llegir aquestes dues consideracions, que apareixen en el text de Borges i, després,<br />
fes l’activiat que hi ha tot seguit:<br />
La primera és en el primer paràgraf i diu el següent: «Arthur Schopenhauer ha escrito que no<br />
hay circunstancia de nuestra vida que no sea voluntaria.»<br />
La segona inicia el cinquè paràgraf i afirma que: «Poe se creía poeta, sólo poeta, pero las circunstancias<br />
lo llevaron a escribir cuentos, y esos cuentos a cuya escritura se resignó y que debió<br />
encarar como tareas ocasionales, son su inmortalidad.»<br />
Pel que sembla, el filòsof i el literat no opinen el mateix sobre la manera com actuen les circumstàncies<br />
en les nostres vides. Creus que, com Schopenhauer, el que vivim és fruit de la nostra<br />
voluntat o, al contrari, que les circumstàncies són les que són i nosaltres ens hi hem de resignar,<br />
tal com es desprèn de les paraules de Borges? Escriu una redacció en què expressis la teva<br />
opinió acompanyada de dades contrastables.<br />
27
El gat negre i altres relats<br />
L’OPINIÓ DEL LECTOR O LA LECTORA<br />
OPINIONS I VALORACIONS<br />
1. Tria el conte d’El gat negre i altres relats que t’hagi fet més por i explica quina ha estat l’escena<br />
que més terror t’ha causat o que t’ha impressionat més i per què.<br />
28
El gat negre i altres relats<br />
L’OPINIÓ DEL LECTOR O LA LECTORA<br />
OPINIONS I VALORACIONS<br />
2. Pensa què és el que ha fet que sentissis por, si és que n’has sentit, en cadascun dels relats i<br />
anota-ho.<br />
29
El gat negre i altres relats<br />
L’OPINIÓ DEL LECTOR O LA LECTORA<br />
OPINIONS I VALORACIONS<br />
3. Pensa en una pel·lícula de por que hagis vist i anota tots els detalls que recordis de l’escena<br />
més intensa que ajudaven a crear por, com, per exemple, si els fets passaven de dia o de nit,<br />
en un lloc solitari o ple de gent, si hi va haver algun efecte inesperat, com era la música, si plovia,<br />
si hi havia éssers irracionals (animals salvatges, zombis, etc.).<br />
4. Què opines dels relats de Poe? Compara’ls amb alguna altra obra del mateix gènere que<br />
hagis llegit.<br />
30
El gat negre i altres relats<br />
PROPOSTES LÚDIQUES<br />
1. Resol aquest criptograma amb l’ajuda dels codis següents:<br />
apòstrof:<br />
31
El gat negre i altres relats<br />
PROPOSTES LÚDIQUES<br />
2. A continuació, proposem un joc col·lectiu. Per jugar-hi, cal seguir les instruccions següents:<br />
– El professor o la professora reparteix un paperet a cada alumne amb el nom d’un company o<br />
companya.<br />
– Cada alumne ha d’escriure un missatge adreçat al company o companya del paperet.<br />
– Cada missatge ha de començar amb el nom d’aquest company o companya. D’aquesta manera,<br />
es podrà saber ràpidament per a qui és.<br />
– Tots els alumnes han d’utilitzar el mateix codi.<br />
– Un cop redactats, els alumnes fiquen tots els missatges en una capsa.<br />
– Cada alumne agafa un missatge i el desxifra. Si hi ha alumnes que no agafen el seu missatge<br />
la primera vegada, es fa una segona ronda.<br />
Es pot jugar a aquest joc en la classe de qualsevol assignatura. Ara bé, si es decideix jugar-hi<br />
en la classe de tutoria, es pot ampliar demanant a cada alumne que anoti una qualitat que valori<br />
i que vulgui destacar del company o companya a qui adreça el missatge.<br />
32
El gat negre i altres relats<br />
INTERDISCIPLINARIETAT<br />
LLENGUA CATALANA<br />
1. Com que el llibre que han llegit els nois i les noies és de relats, es pot aprofundir sobre el<br />
gènere i recomanar la lectura de contes d’autors catalans, com ara Manuel de Pedrolo, Pere<br />
Calders, Jesús Moncada, Sergi Pàmies i Quim Monzó.<br />
LLENGUA ANGLESA<br />
2. En la pàgina web www.dalealpay.com/informaciondecontenido.php?con=149251 trobareu el<br />
thriller de L’enterrament prematur i també tots els elements cinematogràfics treballats en<br />
aquesta guia.<br />
LLENGUA CASTELLANA<br />
3. Els alumnes poden llegir aquest sonet de Jorge Luis Borges i relacionar-lo amb la fascinació<br />
que Edgar Allan Poe va provocar en autors del segle XX com ara Borges i Julio Cortázar, tots<br />
dos llatinoamericans i tots dos traductors importants de l’obra d’Edgar Allan Poe a la llengua<br />
castellana.<br />
«Edgar Allan Poe<br />
Pompas del mármol, negra anatomía<br />
que ultrajan los gusanos sepulcrales,<br />
del triunfo de la muerte los glaciales<br />
símbolos congregó. No los temía.<br />
Temía la otra sombra, la amorosa,<br />
las comunes venturas de la gente;<br />
no lo cegó el metal resplandeciente<br />
ni el mármol sepulcral sino la rosa.<br />
Como del otro lado del espejo<br />
se entregó solitario a su complejo<br />
destino de inventor de pesadillas.<br />
Quizá, del otro lado de la muerte,<br />
siga erigiendo solitario y fuerte<br />
espléndidas y atroces maravillas.»<br />
33
El gat negre i altres relats<br />
INTERDISCIPLINARIETAT<br />
LLENGUA FRANCESA<br />
4. Els alumnes poden traduir al català el sonet que Stéphane Mallarmé (1842-1898) va dedicar<br />
a Edgar Allan Poe i comparar-lo amb el sonet que li va dedicar Jorge Luis Borges:<br />
«Le tombeau d’Edgar Poe<br />
Tel qu’en Lui-même enfin l’éternité le change,<br />
Le Poète suscite avec un glaive nu<br />
Son siècle épouvanté de n’avoir pas connu<br />
Que la mort triomphait dans cette voix étrange !<br />
Eux, comme un vil sursaut d’hydre oyant jadis l’ange<br />
Donner un sens plus pur aux mots de la tribu<br />
Proclamèrent très haut le sortilège bu<br />
Dans le flot sans honneur de quelque noir mélange.<br />
Du sol et de la nue hostiles, ô grief !<br />
Si notre idée avec ne sculpte un bas-relief<br />
Dont la tombe de Poe éblouissante s’orne<br />
Calme bloc ici-bas chu d’un désastre obscur,<br />
Que ce granit du moins montre à jamais sa borne<br />
Aux noirs vols du Blasphème épars dans le futur.»<br />
TECNOLOGIA<br />
5. Després de la lectura d’El pou i el pèndol, proposem investigar tres qüestions:<br />
a) Quin mecanisme permet que un pèndol baixi de mica en mica segons una seqüència de<br />
temps determinada?<br />
b) Quina força el fa moure?<br />
c) N’hi ha prou amb una força inicial o cal una força renovada per tal de mantenir el balanceig?<br />
MÚSICA<br />
6. Es pot reflexionar sobre el poder suggestiu de la música, la qual, com a estimuladora del sentit<br />
auditiu, és la que més incideix sobre el poder de crear realitats fora de la realitat immediata.<br />
Per què la música ens pot animar en un moment de decaïment? Per què ens pot posar<br />
melangiosos en un moment donat? Per què no ens imaginem cap festa sense música?, etc.<br />
34
El gat negre i altres relats<br />
INTERDISCIPLINARIETAT<br />
VISUAL I PLÀSTICA<br />
7. En aquesta assignatura es poden treballar algunes de les il·lustracions que s’han fet sobre<br />
l’obra d’E. A. Poe, com ara les que hi ha reproduïdes en el monogràfic que li ha dedicat la revista<br />
CLIJ (núm. 228, juliol-agost 2009), concretament en l’article d’Arianna Squilloni titulat «La<br />
cartografía del miedo. Ilustración contemporánea de la obra de Poe» (p. 26-35).<br />
8. Es pot treballar alguna de les pel·lícules basades en l’obra de Poe que va presentar Ernesto<br />
Pérez Morán en l’article «Edgar Allan Poe en el cine. Vivo en el mundo de los muertos» publicat<br />
en la revista CLIJ (núm. 228, juliol-agost 2009, p. 36-40).<br />
35
El gat negre i altres relats<br />
LITERATURA COMPARADA<br />
Proposem llegir alguna obra o fragment d’obres d’autors clarament influïts per Poe o que pertanyin<br />
al gènere de terror o policíac, com ara:<br />
–DIVERSOS AUTORS: Somni de sang. Antologia del conte de terror, a cura de Josep Sebastià Cid<br />
i Montserrat Comelles, La Magrana, 1992.<br />
–DIVERSOS AUTORS: La bossa o la vida. Antologia del conte policíac, a cura de Manuel Oller, La<br />
Magrana, 1990.<br />
–DIVERSOS AUTORS: La invasió subtil de les aranyes. Trenta-cinc contes literaris, a cura d’Alfred<br />
Sargatal, Editorial Laertes, 2000.<br />
–SÁNCHEZ PIÑOL, ALBERT: La pell freda, La Campana, 2002.<br />
També poden ser útils els articles següents publicats amb motiu dels dos-cents anys del seu naixement:<br />
–PINYOL I TORRENTS, RAMON: «Sobre la recepció d’Edgar Allan Poe en terres catalanes», dins<br />
Serra d’Or, 589 (gener de 2009), p. 32-34.<br />
–SOLÉ, JOAN: «Poe encara fascina, resplendint a la penombra», dins Serra d’Or, 589 (gener de<br />
2009), p. 35-37.<br />
Finalment, recomanem veure el musical Poe que va estrenar la companyia Dagoll-Dagom l’any<br />
2002 i que podeu consultar en la pàgina web següent:<br />
www.dagolldagom.com/pags/especials/poe/Catala/catala.html<br />
També se’n pot llegir algun fragment en l’edició que va publicar Edicions 62 també l’any 2002.<br />
36
El gat negre i altres relats<br />
1. Resposta oberta.<br />
SOLUCIONARI<br />
ABANS DE LA <strong>LECTURA</strong><br />
DURANT LA <strong>LECTURA</strong><br />
1. Tots els contes estan narrats en primera persona.<br />
2. El narrador d’El pou i el pèndol és el protagonista de la història, mentre que el d’Els assassinats<br />
de la rue Morgue és un personatge de la història, un testimoni dels fets i no pas el protagonista.<br />
3. En tots dos relats l’actuació del protagonista està determinada per l’entorn.<br />
En el cas d’El pou i el pèndol, aquests dos elements físics representen un perill per al protagonista,<br />
que veu com ha d’anar evitant-ne els efectes i lluitant contra aquests. L’un immòbil<br />
i l’altre dinàmic, però tots dos representen el final, la mort segura.<br />
En el cas de La caiguda de la casa Usher, aquesta esdevé una mena de protagonista-espai<br />
que determina l’existència dels seus habitants; passa a ser la representació simbòlica d’una<br />
família, més concretament dels seus últims membres i, alhora, habitants de la casa. La decadència<br />
de l’una representa la desaparició a través de la migradesa física dels altres. Una<br />
mena de maledicció de la qual no poden escapar.<br />
4. És important que els nois i les noies disposin de les eines per recompondre el sentit d’una<br />
idea expressada en una forma complicada i puguin analitzar-ne les parts i prendre confiança<br />
en aquest procés de reconstrucció.<br />
1. Resposta oberta.<br />
DESPRÉS DE LA <strong>LECTURA</strong><br />
2. És evident que la manera d’introduir el relat marca el to i prepara el lector per a les sensacions<br />
que anirà percebent.<br />
3. a) Adjectius i complements del nom: desfet, llarga agonia, terrible sentència de mort.<br />
Introdueixen una tortura i una manca d’esperança total. L’autor ens presenta d’entrada un<br />
protagonista sense capacitat per afrontar uns càstigs que suposa definitius.<br />
37
El gat negre i altres relats<br />
SOLUCIONARI<br />
b) Adjectius i complements del nom: dia de tardor, gris, pesant, profund, opressius, cel baix,<br />
regió singularment desolada, malenconiosa casa Usher. A tall orientatiu, l’entorn marcarà<br />
l’estat d’ànim dels personatges i, per tant, de la narració, ja que hi ha una simbiosi entre l’entorn<br />
i els personatges.<br />
4. Respostes obertes. Es poden consultar els arguments i els temes i els subtemes en l’apartat<br />
«L’obra i el seu entorn» d’aquest dossier.<br />
5. Resposta oberta.<br />
6. a) El pou i el pèndol (p. 117); b) La veritat sobre el cas del senyor Valdemar (p. 161); c) El gat<br />
negre (p. 23).<br />
7. a) terror: por extrema, que produeix tremolors, segament de cames, etc.; truculent: feroç,<br />
atroç, que expressa crueltat, que produeix horror; suggestió: procés psíquic, de caràcter<br />
subconscient, tendent a realitzar una idea o un sentiment rebuts d’un mateix o d’una altra<br />
persona; anàlisi: psicoanàlisi, mètode per al tractament dels desajusts emocionals i mentals,<br />
basat en fenòmens com els de motivació inconscient, conflicte i simbolisme oníric;<br />
agonia: període de transició entre la vida i la mort.<br />
Deixem com a resposta oberta els exemples trobats en el text.<br />
b) Resposta oberta. Es pot consultar l’explicació de l’apartat «L’obra i el seu entorn» d’aquest<br />
dossier.<br />
AVALUACIÓ<br />
1. a) Falsa; b) falsa; c) vertadera; d) vertadera; e) vertadera; f) falsa; g) falsa; h) vertadera.<br />
1. a) Resposta oberta.<br />
b) Resposta oberta.<br />
c) Resposta oberta.<br />
d) Resposta oberta.<br />
ACTIVITATS D’AMPLIACIÓ<br />
38
El gat negre i altres relats<br />
1. Resposta oberta.<br />
2. Resposta oberta.<br />
3. Resposta oberta.<br />
4. Resposta oberta.<br />
SOLUCIONARI<br />
L’OPINIÓ DEL LECTOR O LA LECTORA<br />
PROPOSTES LÚDIQUES<br />
1. El cadàver, ja força descompost i tacat de grumolls de sang, era ben dret, davant els ulls dels<br />
espectadors. Sobre el crani, amb la boca vermella ben oberta i un solitari ull de foc, seia la<br />
bèstia avorrible, que amb astúcia m’havia arrossegat al botxí. Havia emparedat el monstre<br />
dins la tomba.<br />
39