Guia didàctica XINA BLUE - Ajuntament de València
Guia didàctica XINA BLUE - Ajuntament de València
Guia didàctica XINA BLUE - Ajuntament de València
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
GUIA DIDÀCTICA PER AL PROFESSORAT<br />
<strong>XINA</strong> <strong>BLUE</strong><br />
<strong>XINA</strong> <strong>BLUE</strong><br />
<strong>Guia</strong> <strong>didàctica</strong> per el professorat<br />
Realització:<br />
Ana Llorens Mellado<br />
Àrea Educació en Valors<br />
Secció Projectes Educatius<br />
Servici d’ Educació<br />
ÍNDEX<br />
FITXA TÈCNICA ................................................................................... 2<br />
SINOPSI .............................................................................................. 3<br />
ETAPA EDUCATIVA RECOMANADA .................................................. 4<br />
TEMA PRINCIPAL I SUBTEMES QUE TRACTA EL DOCUMENTAL 4<br />
RELACIONS QUE ES PODEN ESTABLIR........................................... 4<br />
OBJECTIUS.......................................................................................... 4<br />
REFERÈNCIES .................................................................................... 5<br />
ACTIVITATS PER L’ALUMNAT ............................................................ 8<br />
ABANS DE LA PROJECCIÓ ............................................................ 8<br />
DESPRÉS DE LA PROJECCIÓ .................................................... 15
FITXA TÈCNICA<br />
Direcció: Micha X. Peled<br />
Nacionalitat: Estats Units (2005)<br />
Duració: 87 minuts<br />
Idioma: cantonés, anglès, mandarí i sichuan, subtitulat en català o castellà<br />
Director: Micha X. Peled<br />
Producció: Teddy Bear Film<br />
Coproducció: ITVS<br />
Fotografia: Micha X. Pele<br />
Muntatge: Manuel Tsingaris<br />
So: Song Chen<br />
Música original: Miriam Cutle<br />
Gènere: Documental<br />
Premis i nominacions:<br />
Guanyadora <strong>de</strong>l Premi Amnistia Internacional en el Festival IDFA 2005.<br />
Selecció Oficial en el Festival <strong>de</strong> Cine <strong>de</strong> Toronto.<br />
Mar <strong>de</strong>l Plata festival internacional <strong>de</strong> cine in<strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nt, en Argentina va guanyar premi al<br />
Millor Documental.<br />
Festival internacional <strong>de</strong> cine Vermont, EEUU. Menció d’ Honor .<br />
Selecció Oficial en el Festival <strong>de</strong> Cine <strong>de</strong> Vancouver. Menció d’Honor.<br />
Urban TV Madrid, Festival d’Ecologia Urbana. Millor pel·lícula.<br />
Columbus Int'l Film Festival i Vi<strong>de</strong>o . Silver Award Chris.<br />
Cinemabiente Ambiental Film Festival, Torino, Italia. Menció especial.<br />
Hawaii International Film Festival nominada a Millor Documental.<br />
Festival <strong>de</strong> Cine <strong>de</strong> Drets Humans, en Seúl, Corea <strong>de</strong>l Sud. Pel·lícula d’estrena.<br />
2
SINOPSI 1<br />
Rodat clan<strong>de</strong>stinament i davall dures condicions a Xina, este documental mostra <strong>de</strong>s d’un<br />
accés privilegiat el que tant Xina com les grans marques internacionals volen ocultar: com es<br />
produïx la roba que comprem.<br />
Xina Blue ens endinsa en una fàbrica <strong>de</strong> jeans, on dos jóvens, Jasmine i Orchid, intenten<br />
sobreviure a les difícils condicions laborals. Les seues vi<strong>de</strong>s s’encreuen amb altres companyes i<br />
amb la <strong>de</strong>l director <strong>de</strong> la fàbrica on treballen, el senyor Lam. Des <strong>de</strong> diversos nivells <strong>de</strong> la<br />
jerarquia <strong>de</strong> l’empresa, el documental mostra, humanament, els problemes complexos d’un món<br />
globalitzat.<br />
Així com moltes altres xiques, Jasmine abandona el seu poble per a treballar en una<br />
fàbrica en la ciutat. Ràpidament, la seua il·lusió inicial per a aconseguir diners per a la seua<br />
família s’esvaïx. Es veu sobresaturada per jorna<strong>de</strong>s laborals llarguíssimes i pel retard <strong>de</strong>ls<br />
pagaments. El seu únic consol és l’amistat que naix amb les seues companyes <strong>de</strong> treball.<br />
Per a aconseguir noves coman<strong>de</strong>s <strong>de</strong> compradors occi<strong>de</strong>ntals, el senyor Lam acorda<br />
preus extremadament baixos i uns terminis d’entrega ajustadísims. Gràcies a este pacte, retalla<br />
els salaris i obliga les xiques a treballar sense parar durant jorna<strong>de</strong>s <strong>de</strong> 24 hores. Si les xiques<br />
s’adormen, ell les multa amb una rebaixa consi<strong>de</strong>rable <strong>de</strong>l sou. Per a evitar-ho, es subjecten les<br />
parpelles amb pinces <strong>de</strong> penjar la roba. Estes condicions les induïxen a fer vaga - il·legal a Xina -<br />
com a últim recurs per a <strong>de</strong>fendre la seua dignitat.<br />
Xina Blue dibuixa un matisat, tendre i impressionant retrat sobre el dia a dia d’unes jóvens<br />
treballadores d’una fàbrica tèxtil. Al mateix temps, proporciona un informe actualitzat i alarmant<br />
sobre les pressions econòmiques que establixen les companyies occi<strong>de</strong>ntals i les conseqüències<br />
humanes que això provoca.<br />
1 http://www.eldocumental<strong>de</strong>lmes.com/es/documentals/30-china_blue.html<br />
3
ETAPA EDUCATIVA RECOMANADA<br />
Educació Secundària.<br />
Àrees ESO: Ciències Socials, Geografia i Història, Educació per a la ciutadania i els drets<br />
humans, Educació Ético-Cívica.<br />
Àrees Batxillerat: Economia, Història <strong>de</strong>l món contemporani .<br />
Àrees Cicles formatius: Recursos humans i responsabilitat social corporativa, Gestió <strong>de</strong><br />
recursos humans, logística i comercial, Organització i gestió d’una empresa, Gestió i organització<br />
<strong>de</strong> la producció, Gestió econòmica i financera <strong>de</strong> l’empresa, Gestió administrativa <strong>de</strong>l comerç<br />
internacional…<br />
TEMA PRINCIPAL I SUBTEMES QUE TRACTA EL DOCUMENTAL<br />
- Les condicions laborals <strong>de</strong> les treballadores en les empreses tèxtils a Xina.<br />
- La situació <strong>de</strong> les xiquetes/jóvens a Xina.<br />
- El sindicalisme i el dret a la vaga a Xina<br />
- La política <strong>de</strong>l fill únic a Xina i la discriminació <strong>de</strong> la dona ja abans <strong>de</strong> nàixer.<br />
- Les empreses transnacionals, les pressions econòmiques que exercixen i les seues<br />
influències.<br />
- La regulació <strong>de</strong>l comerç internacional i la OMC (Organització Mundial <strong>de</strong>l Comerç).<br />
- Els drets humans a Xina.<br />
RELACIONS QUE ES PODEN ESTABLIR<br />
- A través <strong>de</strong> la premsa i la informació que rebem a través <strong>de</strong> la radio i la televisió po<strong>de</strong>m<br />
comprovar si els fets que s’expliquen en el documental tenen o no presència mediàtica,<br />
passant <strong>de</strong>sprés a buscar raons <strong>de</strong> la seua presència o invisibilitat.<br />
- El paper que juguem les/vos consumidores/és i com po<strong>de</strong>m influir en les empreses per a<br />
provocar canvis en la seua forma <strong>de</strong> produir.<br />
- El visionat <strong>de</strong> la pel·lícula també ens oferix una bona ocasió per a relacionar els fets que<br />
s’expliquen, especialment la situació <strong>de</strong> les xiquetes/xics fonamentalment les nascu<strong>de</strong>s en<br />
segon lloc.<br />
OBJECTIUS<br />
- Conèixer les condicions laborals <strong>de</strong> la indústria tèxtil a Xina.<br />
- Conèixer la veritat a prop <strong>de</strong> la producció <strong>de</strong> les peces a Xina i molts altres països (salaris<br />
baixos, moltes hores <strong>de</strong> treball, repressió <strong>de</strong>ls drets sindicals, discriminació sexual, etc.)<br />
- Desenrotllar la sensibilitat davant <strong>de</strong> les <strong>de</strong>sigualtats <strong>de</strong> qualsevol tipus que afecten les<br />
persones, grups socials i pobles, especialment davant <strong>de</strong> la discriminació que patixen les dones.<br />
- Reflexionar sobre les actituds i comportaments <strong>de</strong>ls personatges <strong>de</strong>l documental.<br />
- Reflexionar sobre quines són les conseqüències <strong>de</strong> la globalització i fonamentalment les<br />
<strong>de</strong>sigualtats econòmiques que genera així com la vulneració <strong>de</strong>ls drets humans que propicia.<br />
- Conscienciar i mobilitzar l’alumnat com a persones consumidores que són.<br />
- Seguir amb interès i gaudir la pel·lícula, encara que no pertanga a un gènere preferit.<br />
- Sensibilitzar a l’alumnat sobre la importància <strong>de</strong>l cine com a recurs <strong>de</strong> suport en el seu<br />
aprenentatge.<br />
4
REFERÈNCIES 2<br />
EL DIRECTOR: Micha X. Peled<br />
Mixa Peled va nàixer a Israel i anys<br />
més tard va emigrar a Estats Units. La seua<br />
carrera conté treballs com importador<br />
d’hamaques i jaquetes <strong>de</strong> pell d’ovella,<br />
guàrdia <strong>de</strong> presó, periodista in<strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nt,<br />
membre <strong>de</strong>l personal <strong>de</strong> congelació nuclear ,<br />
guia turístic d’aventura en la selva <strong>de</strong><br />
Tailàndia i Brasil, gerent d’una campanya<br />
política guanyadora, escriptor, va publicar<br />
un xicotet llibre <strong>de</strong> ficció, "El pescador i la<br />
nimfa".<br />
En 1992 Mixa va fer la seua primera pel·lícula. Serà ma mare Tornar a Berlín? va ser feta<br />
per a la televisió alemanya, que es mostra en el festival <strong>de</strong> cine <strong>de</strong> Berlín i va guanyar premis en<br />
ambdós costats <strong>de</strong> l’Atlàntic. Micha va <strong>de</strong>ixar el seu treball com a director <strong>de</strong> Mitja Alliance, un<br />
grup <strong>de</strong> vigilància <strong>de</strong>ls Mitjans <strong>de</strong> comunicació, per a convertir-se en un director <strong>de</strong> temps<br />
complet, i mai va mirar cap arrere. El seu segon documental, Insi<strong>de</strong> Búnker <strong>de</strong> Déu, transmesa<br />
per la televisió en 15 països d’Europa, els EE.UU., Austràlia i Japó.<br />
Mixa Peled consi<strong>de</strong>ra que la globalització és el tema principal <strong>de</strong>l nostre temps, i<br />
actualment està treballant en la tercera d’una trilogia sobre este tema. El primer, Botiga Wars:<br />
quan Wal-Mart arriba a la ciutat, va ser guardonat amb el Premi Gol<strong>de</strong>n Gate en el Festival<br />
Internacional <strong>de</strong> Cine <strong>de</strong> San Francisco. La segona, Xina Blue , es va estrenar en el Festival<br />
Internacional <strong>de</strong> Cine <strong>de</strong> Toronto, va guanyar el premi d’Amnistia drets humans en IDFA i el<br />
Premi <strong>de</strong>l Públic PBS / In<strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nt Lens. Se ha llançat en els cines en els EE.UU., Alemanya,<br />
els Països Baixos i Nova Zelanda i DVDs van ser llançats també en alemany, espanyol,<br />
holandés, francés, italià i danés.<br />
Pel·lícules <strong>de</strong> Mixa va guanyar dos premis Hugo i dos premis <strong>de</strong> Cine Gol<strong>de</strong>n Eagle. Tots<br />
han transmés en PBS, el cridat sistema <strong>de</strong> radiodifusió pública <strong>de</strong>ls EE.UU. Elles han sigut<br />
exposa<strong>de</strong>s en nombrosos festivals <strong>de</strong> cine al voltant <strong>de</strong>l món, incloent Rotterdam, Marsella,<br />
Amsterdam, Salònica, Montreal, Buenos Aires, Mar <strong>de</strong>l Plata, Sant Paolo, Hong Kong, Manila,<br />
Vancouver, Hawaii, i nombrosos drets humans i <strong>de</strong>l medi ambient festival <strong>de</strong> cine a Nova York.<br />
Filmografia<br />
- Bitter Seads (88´, USA, 2011)<br />
- China Blue (86´, USA, 2005)<br />
- Store Wars: When Wal-Mart Comes to Town (59´, USA, 2001)<br />
- You, Me, Jerusalem (53´, Israel, Palestine, USA, 1995)<br />
- Insi<strong>de</strong> God's Bunker (40´, France, United Kingdom, 1994)<br />
- Will My Mother Go Back to Berlin? (53’, USA, 1993)<br />
PRODUCTOR ASSOCIAT / SO: Song Chen<br />
2 Tomadas <strong>de</strong>:http://teddybearfilms.fatcow.com/2011/09/01/china-blue/<br />
5
Sense coneixements previs en cine, Song Chen es va llançar amb <strong>de</strong>dicació completa al<br />
repte <strong>de</strong> rodar en una fàbrica xinesa i filmar allí sense un permís <strong>de</strong>l govern. Al filmar en un<br />
poble <strong>de</strong> Sichuan, va ser arrestat junt amb el càmera xinés. Va suportar l'interrogatori policial fins<br />
a les 4 am i va ser alliberat gràcies a les pressions externes.<br />
Va ser el principal traductor durant la producció, i va travar amistat amb moltes <strong>de</strong> les<br />
xiquetes que treballaven en la fàbrica Lifeng jeans.<br />
ELS PROBLEMES DE LA PRODUCCIÓ<br />
Xina manté un estricte control sobre tots els mitjans <strong>de</strong> comunicació estrangers. Els<br />
cineastes estrangers han d'obtindre permisos per a filmar. Si el permís és concedit, el<br />
funcionariat <strong>de</strong>l Departament <strong>de</strong> Propaganda acompanya a la unitat <strong>de</strong> producció, <strong>de</strong>s <strong>de</strong>l<br />
moment <strong>de</strong> la seua arribada i estan presents durant tot el rodatge. Per raons òbvies, es va optar<br />
per no sol·licitar tal permís restrictiu. El material <strong>de</strong> gravació per al rodatge va entrar en Xina<br />
<strong>de</strong>smuntat i amagat en diverses parts i<br />
en bosses separa<strong>de</strong>s. Les bosses van<br />
ser porta<strong>de</strong>s a través d'Hong Kong-<br />
Xina per una dona mesclada entre el<br />
flux normal <strong>de</strong> compradors que<br />
passen durant el dia. A més,<br />
obertament, esta dona portava una<br />
càmera mini-DV, com molts turistes<br />
fan. Aconseguir l'equip en el país, no<br />
obstant, va ser només el primer<br />
repte. Quan s'eixia <strong>de</strong>ls límits segurs<br />
<strong>de</strong> la fàbrica, on la major part <strong>de</strong> la<br />
filmació es va dur a terme per a<br />
seguir els personatges <strong>de</strong> tornada a les seues al<strong>de</strong>es d'origen, les coses es posaven difícils, per<br />
exemple, Chen i el càmera van ser sotmesos a un interrogatori <strong>de</strong> tota una nit i les cintes<br />
grava<strong>de</strong>s van ser confisca<strong>de</strong>s.<br />
En Xina és il·legal l'associació <strong>de</strong> treballadors/es. Per a saber el que estava passant amb<br />
les associacions <strong>de</strong> treballadores/és més enllà <strong>de</strong> les portes <strong>de</strong> la fàbrica en què es va fer el<br />
rodatge, es van posar en contacte amb alguna organització <strong>de</strong> treballadors, per <strong>de</strong>scomptat<br />
clan<strong>de</strong>stina. Si es <strong>de</strong>tecta per part <strong>de</strong>l govern xinés alguna associació, els seus membres<br />
s'enfronten a una pena <strong>de</strong> presó o un camp <strong>de</strong> reeducació pel treball.<br />
Respecte a les "inspeccions laborals” <strong>de</strong> les empreses occi<strong>de</strong>ntals es va saber que les/els<br />
treballadores/ors eren alliçona<strong>de</strong>s/ats amb les respostes "correctes" que havien <strong>de</strong> donar a les<br />
preguntes durant la inspecció <strong>de</strong> Wal-Mart, el principal client <strong>de</strong> la fàbrica. La direcció sabia per<br />
endavant no sols la data <strong>de</strong> la inspecció, sinó també el mèto<strong>de</strong>: les/els inspectores/ors prendrien<br />
a uns/es pocs/es treballadors/es a l'atzar per a una entrevista. Els/les treballadors/es donaven<br />
les respostes apreses sobre les condicions <strong>de</strong> treball ja que ho feien davall l'amenaça que si<br />
<strong>de</strong>ien la veritat la fàbrica perdria el seu contracte i elles/ells el seu treball. Qui va donar tota<br />
esta informació perquè estava convençut que el món havia <strong>de</strong> saber com les/els<br />
treballadores/ors xineses/sos són explota<strong>de</strong>s/ats amb la complicitat <strong>de</strong> les corporacions<br />
multinacionals. Una entrevista amb l'activista sindical, la i<strong>de</strong>ntitat <strong>de</strong> la qual s'emmascara,<br />
apareix en la pel·lícula.<br />
6
Xina Blue és el primer documental en què una càmara es fica en l'interior d'una fàbrica<br />
maquiladora, capturant escenes no sols en les fàbriques i en els dormitoris <strong>de</strong> les/els<br />
treballadores/ors, sinó també en les reunions <strong>de</strong> gestió i durant les tenses negociacions amb els<br />
compradors occi<strong>de</strong>ntals. El repte principal per a l'equip va ser aconseguir que un propietari<br />
d'una fàbrica xinesa permetera rodar la pel·lícula. La majoria <strong>de</strong> les fàbriques es va negar a<br />
tindre un equip amb càmeres rondant a totes hores per les seues instal·lacions. Per fi es va<br />
trobar Guo Xi Lam, amo d'una fàbrica <strong>de</strong> jeans en Shaxi. Havia sigut cap <strong>de</strong> la policia <strong>de</strong> la ciutat<br />
i s'havia convertit en home <strong>de</strong> negocis, el senyor Lam estava orgullós <strong>de</strong> la seua fàbrica <strong>de</strong> nova<br />
construcció. Se sentia afalagat per haver sigut triat per a aparéixer en una pel·lícula americana,<br />
que ell creia que era sobre la primera generació d'empresaris <strong>de</strong> Xina. El Sr. Lam va instruir a<br />
tots en la fàbrica perquè cooperaren amb l'equip a totes hores. Per a seleccionar un elenc <strong>de</strong> la<br />
pel·lícula entre els centenars <strong>de</strong> treballadors <strong>de</strong> la fàbrica, Song Chen es va traslladar a viure a<br />
la fàbrica amb els treballadors. Com en totes les fàbriques d'exportació, les/els treballadores/ors<br />
dormen en dormitoris situats en l'interior <strong>de</strong> la fàbrica. Chen va rebre una llitera en un dormitori<br />
on va tindre l'oportunitat d'estretir<br />
llaços amb un gran nombre <strong>de</strong><br />
treballadores/ors. El rodatge va tindre<br />
diverses interrupcions per la<br />
intervenció <strong>de</strong> la policia i la confiscació<br />
<strong>de</strong> material d'arxiu. Per a garantir la<br />
continuïtat <strong>de</strong> col·laboració amb el Sr.<br />
Lam, es va realitzar un DVD<br />
promocional <strong>de</strong> ven<strong>de</strong>s amb<br />
treballadores/ors feliços que estaven<br />
orgulloses/sos <strong>de</strong> treballar dia i nit per<br />
a complir amb tots els terminis que<br />
marcaven les empreses occi<strong>de</strong>ntals.<br />
7
ABANS DE LA PROJECCIÓ<br />
ACTIVITATS PER L’ALUMNAT<br />
A PROPÒSIT DEL GÈNERE CINEMATOGRÀFIC<br />
La pel·lícula que veureu és un documental.<br />
1. Indicar el significat d'esta paraula. Heu vist alguna vegada algun? Heu sentit parlar<br />
d'algun? Quin o quins?<br />
2. Entrar en Internet en les següents pàgines, en elles aclarix el que és un documental, la<br />
seua història, les seues característiques i els seus tipus, així com un exemple d'un<br />
documental fet per escolars. Amb tota eixa informació i per grups <strong>de</strong> treball , realitzar<br />
una <strong>de</strong> les activitats següents:<br />
Una presentació power point amb el títol: “El cine documental”<br />
Un documental d'un minut <strong>de</strong> durada sobre la temàtica que <strong>de</strong>sitge cada<br />
grup<br />
http://recursos.cnice.mec.es/media/cine/bloque4/pag12.html<br />
http://www.uhu.es/cine.educacion/cineyeducacion/cinedocumental.htm<br />
http://www.mariapinto.es/alfamedia/cine/documental.htm<br />
3. El documental “Xina Blue” que està en V.O.S. què significa? Per què es va a veure així?<br />
A PROPÒSIT DEL TÍTOL:<br />
4. Abans <strong>de</strong> veure el documental, <strong>de</strong>batre sobre el títol <strong>de</strong>l documental<br />
5. Què és Xina?<br />
6. Què significa “blue”?<br />
7. Per què estaran associa<strong>de</strong>s estes dues paraules?<br />
8. Quin tema tractarà el documental? De quin tipus serà?<br />
9. Observant el cartell <strong>de</strong> la pel·lícula tornar a fer hipòtesi sobre la seua temàtica.<br />
A PROPÒSIT DE <strong>XINA</strong>:<br />
10. On està Xina?<br />
11. Shaxi és la població on es filma gran part <strong>de</strong>l documental. Situa-la en un mapa <strong>de</strong> Xina i<br />
esbrina un poc sobre la seua història i economia actuals.<br />
12. Resumir breument la història <strong>de</strong> Xina.<br />
13. Investigar sobre la situació <strong>de</strong> les dones a Xina.<br />
14. Quina importància té este país en l'actualitat?<br />
A PROPÒSIT DEL CONTINGUT DEL<br />
DOCUMENTAL<br />
“Xina Blue” mostra <strong>de</strong>s d'un accés privilegiat el<br />
que tant Xina com les grans marques internacionals<br />
volen ocultar: com es produïx la roba que comprem.<br />
Xina Blue ens endinsa en una fàbrica <strong>de</strong> jeans, on<br />
dos jóvens, Jasmine i Orchid, intenten sobreviure a<br />
les difícils condicions laborals.<br />
8
El documental mostra, humanament, els problemes complexos d'un món globalitzat.<br />
Xina ‘Blue' dibuixa un matisat, tendre<br />
i impressionant retrat sobre el dia a dia<br />
d’unes jóvens treballadores d'una fàbrica<br />
tèxtil. Al mateix temps, proporciona un<br />
informe actualitzat i alarmant sobre les<br />
pressions econòmiques que establixen les<br />
companyies occi<strong>de</strong>ntals i les<br />
conseqüències humanes que això<br />
provoca.<br />
15. Indagar el preu d'uns pantalons vaquers d'alguna coneguda marca espanyola (Zara,<br />
Cortefiel, El Corte Inglés -Easy Wear, Emidio Tucci, Zendra-,…) i intentar esbrinar els<br />
seus preus <strong>de</strong> cost. Hi ha molta diferència entre unes i altres quantitats?<br />
16. Mirar les etiquetes d'eixes peces <strong>de</strong> roba i observeu on estan fetes, per què creieu que<br />
estan fetes en eixos llocs?<br />
17. Què significa que vivim en un món globalitzat? Per a po<strong>de</strong>r contestar millor a esta<br />
pregunta aneu a:<br />
Pensar en alguna cosa que utilitzeu diàriament o sovint que procedisca <strong>de</strong> qualsevol<br />
lloc <strong>de</strong>l món diferent d'Espanya. Fer un llistat d'objectes i la seua procedència i<br />
reflexionar si es podria prescindir o substituir per un producte espanyol.<br />
Reflexionar sobre si coneixeu a algú que envie diners a algun familiar en l'estranger<br />
i si ho fa com ho fa, a on i perquè ho fa.<br />
Comentar en el grup si es tenen amigues/ics que visquen fora <strong>de</strong> la ciutat i com es<br />
realitza eixa relació.<br />
18. Llegir la següent <strong>de</strong>finició sobre la globalització 3 :<br />
Posar exemples que vivim en un món globalitzat, analitzant en cada cas les<br />
conseqüències positives i/o negatives que té.<br />
“La Globalització mostra el mo<strong>de</strong> en el qual els béns, els diners i les i<strong>de</strong>es es po<strong>de</strong>n<br />
moure pel món més ràpid i <strong>de</strong> forma més barata que mai. Açò es <strong>de</strong>u principalment a la<br />
millora <strong>de</strong>l transport i la tecnologia, i al fet <strong>de</strong> que els països estan més oberts a comerciar<br />
els uns amb els altres. La globalització oferix oportunitats, té conseqüències positives i<br />
conseqüències negatives”.<br />
3<br />
“Comerç i globalització” Material didàctic per a Ciències Socials, Geografia i Història (AIXÒ) E.S.O. Facultat <strong>de</strong><br />
Ciències Econòmiques (UPV/EHU)<br />
9
19. Llegir amb atenció, este exemple pràctic <strong>de</strong> la globalització:<br />
Quines conseqüències positives té la globalització en este cas? Qui són els/les<br />
beneficiaris/ries i per què?<br />
Quines conseqüències negatives té? Qui les patixen i per què?<br />
“Un iphone 5 comprat a <strong>València</strong>, pot haver recorregut prop <strong>de</strong> 32.341 km i 7 països<br />
<strong>de</strong>s que es dissenya fins que arriba a les nostres butxaques. Comença el seu disseny a<br />
Califòrnia (EEUU), seguix fins a arribar a Cambridge a Regne Unit on es produïx el xip que<br />
porta la tecnologia Bluetooth, continua fins a Alemanya on es fabrica el circuit base <strong>de</strong> banda,<br />
<strong>de</strong>sprés va a Corea <strong>de</strong>l Sud on es fabrica el ví<strong>de</strong>o que conté la càmera, seguix a Japó on se li<br />
inserix la pantalla TFT, continua la seua fabricació en Taiwan on s'integren el vidre , els cables<br />
i els connectors per a cascos, la bateria i altres components <strong>de</strong>l telèfon, finalment arriba a<br />
Xina, ací s'acoplen totes les parts que s'han anat unint en les para<strong>de</strong>s anteriors i és on el<br />
dispositiu cobra forma i agrega la poma d'Apple.<br />
A este viatge cal afegir-li el que es fa <strong>de</strong>s <strong>de</strong> llocs <strong>de</strong> procedència <strong>de</strong>ls materials per a<br />
la realització <strong>de</strong>l telèfon, ja que un 56% <strong>de</strong>l mòbil està fet <strong>de</strong> plàstics, un 25 % <strong>de</strong> metalls<br />
(coltán, coure, or, plata…), un 16 % <strong>de</strong> ceràmica i vidre i un 3% d'altres components, que<br />
s'obtenen, com és el cas <strong>de</strong>l coltán, <strong>de</strong> països africans com el Congo i que ha provocat un<br />
llarg conflicte bèl·lic intern en el país, <strong>de</strong>s <strong>de</strong> 1997 ha causat més <strong>de</strong> quatre milions <strong>de</strong> morts.<br />
El control per les mines d'este mineral escàs, s'està cobrant <strong>de</strong>senes <strong>de</strong> milers <strong>de</strong> morts<br />
davant <strong>de</strong>ls ulls tancats <strong>de</strong> la comunitat internacional.”<br />
20. Llegir este article i <strong>de</strong>sprés contestar a les qüestions següents:<br />
Per què creus que Bangla Desh és el segon productor <strong>de</strong> roba <strong>de</strong>l món?<br />
Per què empreses espanyoles, franceses, sueques, nord-americanes…encarreguen<br />
la confecció <strong>de</strong> les seues peces en este país?<br />
Quina responsabilitat tenen estes empreses sobre el que ha succeït? Per què?<br />
Quin paper tenim nosaltres com consumidors/es?<br />
“MADE IN BANGLA DESH”: EL COST HUMÀ I LA RESPONSABILITAT DE LES<br />
MARQUES INTERNACIONALS 4<br />
El 24 <strong>de</strong> novembre <strong>de</strong>l 2012, 124 persones van perdre la vida en l'incendi <strong>de</strong> la fàbrica <strong>de</strong> roba<br />
Tarzeen Fashions a Bangla Desh. Molts treballadors/es van morir al precipitar-se al buit fugint <strong>de</strong><br />
les flames, els altres van morir abrasats. Tarzeen produïen en el moment <strong>de</strong> l'incendi per a grans<br />
empreses internacionals com C&A, Walmart i Li&Fung. Este mateix any Sfera i Hipercor (<strong>de</strong>l<br />
grup El Corte Inglés) i l'alemanya KIK també van ser clients <strong>de</strong> la fàbrica. És l'acci<strong>de</strong>nt industrial<br />
més greu ocorregut en la història <strong>de</strong> Bangla Desh. Però pot anomenar-se realment “acci<strong>de</strong>nt”?<br />
4 Article escrit per Eva Kreisler per a Agenda Oculta.net<br />
10
Bangla Desh és el 2on major productor <strong>de</strong> roba <strong>de</strong>l món, només per darrere <strong>de</strong> Xina. La<br />
indústria <strong>de</strong> roba és la columna vertebral <strong>de</strong> l'economia <strong>de</strong>l país injectant el 80% <strong>de</strong>ls ingressos per<br />
exportacions. Els principals mercats a què es dirigix la roba “Ma<strong>de</strong> in Bangla Desh” són Europa (una<br />
miqueta més <strong>de</strong>l 50%) i Estats Units (25%).<br />
Empreses com les espanyoles Blat <strong>de</strong> moro (grup Iditex) o El Corte Inglés, la sueca H&M, la<br />
francesa Carrefour, les nord-americanes Walmart, Gap o el grup PvH (Calvin Klein, Tommy<br />
Hilfiger), entre moltes altres marques <strong>de</strong> moda molt conegu<strong>de</strong>s, produïxen la seua roba en les<br />
fàbriques més barates i probablement més insegures <strong>de</strong>l món. La indústria <strong>de</strong> roba <strong>de</strong> Bangla Desh té<br />
un esgarrifós historial <strong>de</strong> “acci<strong>de</strong>nts” que s'ha cobrat la vida <strong>de</strong> quasi 700 persones en els últims 7<br />
anys. Totes les empreses anteriorment cita<strong>de</strong>s s'han vist involucra<strong>de</strong>s en acci<strong>de</strong>nts mortals causats<br />
per la falta <strong>de</strong> seguretat en les fàbriques on se subministren.<br />
Només entre 2006 i 2009, 414 treballadors/es van morir segons el cos <strong>de</strong> bombers <strong>de</strong> Bangla<br />
Desh. En 2010, almenys 79 persones van morir en 21 fàbriques. Incomprensiblement el patró es<br />
repetix: absència d'eixi<strong>de</strong>s d'emergència, escales massa estretes on escassament caben dues<br />
persones, barrots <strong>de</strong> ferro en les finestres, equips d'extinció d'incendis escassos i falta <strong>de</strong> formació als<br />
treballadors en el seu ús, fàbriques plenes <strong>de</strong> persones i <strong>de</strong> merca<strong>de</strong>ries altament inflamables,<br />
treballadors/es als que se'ls nega l'eixida i commina a seguir en els seus llocs.<br />
La indústria <strong>de</strong> roba <strong>de</strong> Bangla Desh ha crescut molt ràpidament en l'última dècada. S'estima<br />
que hi ha entre 4000 i 5000 fàbriques i entre 3 i 3,6 milions <strong>de</strong> treballadors. Les xifres ballen ja que és<br />
habitual que les fàbriques no estiguen registra<strong>de</strong>s i que hagen emergit sense control a la calor <strong>de</strong>l<br />
boom <strong>de</strong> la indústria; bé siga construint més pisos <strong>de</strong>ls permesos, edificant en àrees no a<strong>de</strong>qua<strong>de</strong>s<br />
(zones pantanoses) o reconvertint edificis en fàbriques sense preocupar-se d'a<strong>de</strong>quar-los a la seua<br />
nova funció. Els/les treballadors/es <strong>de</strong> Bangla Desh, el 80%-85% <strong>de</strong>ls/<strong>de</strong> les quals són dones molt<br />
jóvens provinents d'àrees rurals amb escassa formació, reben salaris <strong>de</strong> 31 €, els més baixos <strong>de</strong>l món<br />
en la indústria <strong>de</strong> roba. Les seues jorna<strong>de</strong>s són <strong>de</strong> 11h/dia, 6 a 7 dies a la setmana. Menys <strong>de</strong> l'1%<br />
<strong>de</strong>ls/<strong>de</strong> les treballadors/es estan afiliats/<strong>de</strong>s a un sindicat el que dificulta la baralla per millors<br />
condicions laborals i les/els que ho intenten són fortament reprimi<strong>de</strong>s/its. Així, a l'abril <strong>de</strong>l 2011 era<br />
torturat i assassinat Aminul Islam per la seua activitat <strong>de</strong> <strong>de</strong>núncia <strong>de</strong> l'explotació laboral en les<br />
fàbriques <strong>de</strong> Bangla Desh.<br />
Les empreses transnacionals que <strong>de</strong>slocalitzen la seua producció beneficiant-se d'estos baixos<br />
costos laborals tenen el <strong>de</strong>ure <strong>de</strong> protegir els drets humans <strong>de</strong>ls/<strong>de</strong> les treballadors/es. Per a això és<br />
evi<strong>de</strong>nt que han <strong>de</strong> responsabilitzar-se per saber on i en quines condicions es produïx la seua roba.<br />
No obstant, les marques internacionals <strong>de</strong>mostren la més absoluta negligència al no abordar<br />
seriosament els greus problemes <strong>de</strong> seguretat en les fàbriques on subcontracten la producció el que<br />
les convertix en trampes mortals per a les treballadores. No n'hi ha prou amb realitzar auditories o<br />
posar en marxa projectes caritatius per a compensar les famílies <strong>de</strong>ls/<strong>de</strong> les treballadors/es morts. No<br />
és admissible escoltar a les empreses dir que va ser culpa d'una subcontractació no autoritzada o que<br />
no po<strong>de</strong>n controlar la seua ca<strong>de</strong>na productiva.<br />
Per a previndre nous incendis i altres tragèdies <strong>de</strong>riva<strong>de</strong>s <strong>de</strong> la falta <strong>de</strong> seguretat en les<br />
fàbriques <strong>de</strong> roba <strong>de</strong> Bangla Desh, és necessari atorgar un paper central a la participació <strong>de</strong>ls<br />
representants <strong>de</strong>ls/<strong>de</strong> les treballadors/es garantint la llibertat sindical. La xarxa internacional Clean<br />
Clothes Campaign junt amb els sindicats <strong>de</strong> Bangla Desh, el sindicat global Industri-All i<br />
organitzacions <strong>de</strong> drets laborals <strong>de</strong>ls Estats Units i Canadà hem <strong>de</strong>senvolupat un Programa <strong>de</strong><br />
Seguretat per a les fàbriques <strong>de</strong> Bangla Desh que comprén inspeccions in<strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nts i<br />
transparents, reparacions obligatòries <strong>de</strong> les <strong>de</strong>ficiències <strong>de</strong> construcció i<strong>de</strong>ntifica<strong>de</strong>s, revisió <strong>de</strong> totes<br />
les lleis i reglaments <strong>de</strong> seguretat, compromís per part <strong>de</strong> les transnacionals <strong>de</strong> pagar preus a<strong>de</strong>quats<br />
per a costejar les millores necessàries en les fàbriques i la participació directa <strong>de</strong>ls sindicats en<br />
formació <strong>de</strong>ls i les treballadores en matèria <strong>de</strong> drets laborals, salut i seguretat. Tal programa és<br />
vinculant jurídicament el que li diferència <strong>de</strong> les polítiques <strong>de</strong> RSC habituals. Ja ha sigut firmat per dos<br />
empreses internacionals però el programa no es posarà en marxa fins que quatre se sumixen,<br />
quantes morts més necessiten les altres empreses <strong>de</strong> moda perquè es <strong>de</strong>cidisquen a fer-ho?<br />
21. Llegir este article:<br />
11
TREBALL ESCLAU EN L'ÍNDIA: TRES EMPRESES ESPANYOLES ESTAN<br />
INCLOSES EN LA 'LLISTA NEGRA” 5<br />
Xiquetes i adolescents treballant sense contracte, priva<strong>de</strong>s <strong>de</strong> llibertat en condicions insalubres<br />
durant més <strong>de</strong> 72 hores a la setmana per un salari <strong>de</strong> 0,88 euros al dia, <strong>de</strong>l que només podran<br />
disposar quan hagen transcorregut <strong>de</strong> tres a cinc anys i que servirà per a pagar el seu dot<br />
matrimonial. Eixe és l'ombriu escenari laboral <strong>de</strong> milers <strong>de</strong> jóvens <strong>de</strong> l'estat <strong>de</strong> Tàmil Nadu, al sud <strong>de</strong><br />
l'Índia, que són emplea<strong>de</strong>s en condicions que freguen l'esclavitud per empreses tèxtils d'aquell país<br />
que <strong>de</strong>sprés subministren els seus productes a grans firmes internacionals, entre elles les espanyoles<br />
Inditex, El Corte Inglés i Cortefiel<br />
Un exhaustiu i documentat informe elaborat pel prestigis Centre for Research on<br />
Multinational Corporations -una organització in<strong>de</strong>pen<strong>de</strong>nt holan<strong>de</strong>sa sense ànim <strong>de</strong> lucre que<br />
escruta a les grans multinacionals- i l'Índia Committee of the Netherlands -una ONG <strong>de</strong>l mateix<br />
país impulsora <strong>de</strong> la campanya Clean Clothes(Robes Netes) contra l'explotació vinculada al<br />
comerç tèxtil- trau els colors a alguns <strong>de</strong>ls gegants mundials <strong>de</strong> la moda per comerciar amb eixa<br />
presumpta xarxa <strong>de</strong> treball esclau. Entre ells, Tommy Hilfiger, Timberland, H&M, Marks&Spencer,<br />
Dièsel, Gap, C&A, El Corte Inglés, Inditex -propietària <strong>de</strong> Zara- i Cortefiel.<br />
L'informe, titulat Captured by cotton (Atrapa<strong>de</strong>s en el cotó), relata el procés <strong>de</strong> reclutament<br />
<strong>de</strong> milers <strong>de</strong> xiquetes i jóvens índies d'entre 14 i 20 anys pels grans fabricants tèxtils <strong>de</strong> Tàmil<br />
Nadu. La immensa majoria d'elles pertany als Dalit, la casta més baixa <strong>de</strong> l'Índia, consi<strong>de</strong>rada<br />
impura i <strong>de</strong>dicada a tasques marginals amb mísers salaris: netejadors, buga<strong>de</strong>rs, artesans guies<br />
<strong>de</strong> carrers... Les adolescents són atretes pels seus ocupadors amb falses promeses d'una vida<br />
millor que inclou menjars i allotjament en les mateixes factories, i espenta<strong>de</strong>s pels seus pares pel<br />
reclam d'un salari diferit que cobraran a l'acabar els seus contractes per a costejar el seu dot i<br />
contraure matrimoni.<br />
Pràctiques prohibi<strong>de</strong>s<br />
El pagament d'un dot va ser prohibit per llei a l'Índia en 1961, però continua sent una<br />
pràctica molt habitual en les zones rurals i més <strong>de</strong>primi<strong>de</strong>s <strong>de</strong>l país. Moltes famílies contrauen<br />
elevats <strong>de</strong>utes per a po<strong>de</strong>r fer front a eixe gasto, amb l'esperança que les seues filles -i ells<br />
mateixos- isquen <strong>de</strong> la misèria si aconseguixen casar-se. En eixes condicions <strong>de</strong> marginació i<br />
pobresa extrema, l'oferta d'un salari amb què pagar el seu dot i tres menjars al dia és un<br />
argument més que suficient perquè els reclutadors tèxtils <strong>de</strong> Tàmil Nadu aconseguisquen atraure<br />
cada any a milers <strong>de</strong> jóvens al que s'ha batejat com a Pla Sumangali (la paraula Tàmil sumangali<br />
s'aplica a les dones fadrines que aspiren a casar-se, ser feliços i veure's ompli<strong>de</strong>s <strong>de</strong> béns<br />
materials).<br />
Jorna<strong>de</strong>s laborals interminables<br />
L'informe Captured by cotton admet, en efecte, que Eastman Exports va suprimir en 2010<br />
el pagament diferit a les seues treballadores, però afig a continuació que estes patixen encara<br />
pràctiques abusives, molt pròximes a l'explotació laboral, per part <strong>de</strong> la companyia índia. Entre<br />
altres, una setmana laboral <strong>de</strong> 72 hores, amb jorna<strong>de</strong>s forçoses <strong>de</strong> 12 hores diàries durant els<br />
pics <strong>de</strong> producció i sense rebre a canvi compensació econòmica; llibertat <strong>de</strong> moviments<br />
estrictament restringida a l'interior <strong>de</strong>l complex tèxtil, que només po<strong>de</strong>n abandonar una vegada al<br />
mes i baix vigilància; contractes exclusivament verbals que són sovint violats per l'empresa i<br />
prohibició expressa d'afiliar-se a un sindicat.<br />
Després <strong>de</strong> llegir este article creus que el seu contingut té alguna cosa a veure amb<br />
les i<strong>de</strong>es <strong>de</strong> “Comerç just” o “Consum responsable”. Argumenta la teua resposta<br />
5 José L. Llop (23/3/2012) Publicat en www.elconfi<strong>de</strong>ncial.com<br />
12
22. Veurem ara 6 algunes persones implica<strong>de</strong>s a fer, vendre i comprar una peça <strong>de</strong> roba<br />
com és una camiseta. Totes formen part d'una “ca<strong>de</strong>na global <strong>de</strong> producció”, que pot<br />
estendre's en el món sencer.<br />
LES PERSONES Treballadores en fàbrica.<br />
Elles són les que confeccionen les camisetes. Po<strong>de</strong>n tallar les distintes parts <strong>de</strong> la<br />
camiseta, cosir-les, planxar-les o embolicar-les. Sovint treballen llargues hores en difícils<br />
condicions. Necessiten guanyar prou diners per a pagar el seu menjar, allotjament,<br />
transport, roba, medicina, i tindre un poc per a estalviar.<br />
EL/ LA GERENT <strong>de</strong> la fàbrica<br />
Els/les gerents <strong>de</strong> les fàbriques supervisen els treballadors que confeccionen les<br />
camisetes. Acor<strong>de</strong>n amb els/les agents un esquema <strong>de</strong> producció. Decidixen sobre el<br />
nombre <strong>de</strong> camisetes a fer i la qualitat <strong>de</strong> les mateixes. Perquè se'ls assigne la<br />
comanda, han <strong>de</strong> fer i entregar les camisetes en un temps rècord. Han <strong>de</strong> pagar als/les<br />
treballadors/es i tots els gastos <strong>de</strong> la fàbrica.<br />
L'AGENT<br />
L’'agent està implicat/da en el procés <strong>de</strong> producció <strong>de</strong> les camisetes. Ells <strong>de</strong>cidixen on<br />
es fan les camisetes, qui les farà i en quin termini <strong>de</strong> temps. També han <strong>de</strong> trobar tots<br />
els materials i pagar-los. Els/les agents sovint volen que les camisetes es facen tan<br />
promptes i barates com siga possible.<br />
LA MARCA<br />
Les marques <strong>de</strong>cidixen quin mo<strong>de</strong>l i estil porten les camisetes. Paguen pel disseny <strong>de</strong><br />
les camisetes i per la publicitat (per exemple en cartells o anuncis en la tele). També<br />
paguen el transport <strong>de</strong> les camisetes <strong>de</strong> la fàbrica fins a les botigues.<br />
EL/LA BOTIGUER/A<br />
Els/les botiguers/es venen les camisetes a la gent. Han <strong>de</strong> comprar o llogar la seua<br />
botiga, i instal·lar-la com un lloc agradable perquè la gent vinga <strong>de</strong> compres. També<br />
po<strong>de</strong>n necessitar a empleats/<strong>de</strong>s que treballen en la botiga, i han <strong>de</strong> donar a conèixer la<br />
seua botiga als/les consumidors/es.<br />
LA PERSONA CONSUMIDORA<br />
És la persona que compra la camiseta. Per exemple tu, que has pogut pagar per<br />
exemple 34.95€ per ella.<br />
Quant hauria <strong>de</strong> rebre cada persona en la ca<strong>de</strong>na global <strong>de</strong> subministrament?<br />
Quin repartiment seria just?<br />
Per què has <strong>de</strong>cidit este repartiment <strong>de</strong>ls diners? Explica les teues raons.<br />
Pots consultar el repartiment real que es fa d'esta quantitat en la pàgina 6 d'este<br />
document que pots consultar en Internet<br />
http://www.ropalimpia.org/adjuntos/secciones/JL_recurso%20didactico%20(1).pdf<br />
6 “Sobre la vida y los <strong>de</strong>rechos en la industria global <strong>de</strong>l <strong>de</strong>porte”. Juega limpio 2012 SETEM<br />
13
23. Seleccionar un curtmetratge d'entre els següents, veure-ho a través <strong>de</strong> l'enllaç d'Internet<br />
que s'indica i en grup fer la seua fitxa tècnica, la sinopsi i una valoració <strong>de</strong>l mateix, per a<br />
<strong>de</strong>sprés exposar-ho en l'aula.<br />
38 ( Curtmetratge <strong>de</strong> 3'46” realitzat per SETEM)<br />
Este número és aproximadament el salari mensual (en euros) d'una treballadora <strong>de</strong> la<br />
confecció a Bangla Desh i la talla màxima per a “gaudir” <strong>de</strong>ls productes <strong>de</strong> les grans<br />
firmes <strong>de</strong> moda<br />
http://www.youtube.com/watch?v=_Z749ReErEM<br />
Global (Curtmetratge d'1' participant en el Concurs CLIPmetratges'07)<br />
Explica què és La Globalització<br />
http://www.clipmetrajesmanosunidas.org/global/<br />
Globalització (Curtmetratge d'1')<br />
Curt sobre les empreses trasnacionales<br />
http://www.youtube.com/watch?v=1L9x8fNreDw<br />
Progrés (Curtmetratge d'1' finalista en el Concurs CLIPmetratges'07)<br />
Qüestiona sobre el que és el progrés.<br />
http://www.clipmetrajesmanosunidas.org/progres/<br />
Roba neta (Curtmetratge <strong>de</strong> 4'56” guanyador <strong>de</strong>l concurs audiovisual organitzat per<br />
SETEM Aragó sobre la campanya Roba Neta.<br />
Reflexió sobre com ens vestim<br />
http://www.youtube.com/watch?v=xTxvC4A6-3c<br />
24. Seleccionar una cançó <strong>de</strong>l llistat “Cançons per a pensar” i <strong>de</strong>sprés:<br />
Escoltar-la<br />
Buscar la lletra<br />
Escoltar la cançó. T'ha sorgit algun sentiment al fer-ho?<br />
Explicar el missatge que creus que ha volgut transmetre l'autor o autora <strong>de</strong> la<br />
cançó, Argumentar si estàs o no d'acord amb este missatge.<br />
Investigar sobre la trajectòria <strong>de</strong> l'autor/a<br />
Cançons per a pensar.<br />
“D'igual a igual” <strong>de</strong> Lleó Gieco<br />
“Desperta” <strong>de</strong> Sabor <strong>de</strong> gràcia<br />
“Disneylandia” <strong>de</strong> Jorge Drexler<br />
“On jugaran els xiquets?” <strong>de</strong> Mannà<br />
“El mur <strong>de</strong> Berlín” <strong>de</strong> Boikot<br />
“Globalitzem els nostres cors” <strong>de</strong> Gèrmens<br />
“Globalitzem” <strong>de</strong> Bocafloja<br />
“Globalització alternativa” <strong>de</strong> Pare Jony<br />
“Globalització” <strong>de</strong>ls Polls<br />
“La carència” <strong>de</strong> Panteó Rococó<br />
“Els fills bastards <strong>de</strong> la globalització” <strong>de</strong> Ska-p<br />
“Misèria contra misèria” <strong>de</strong> Fe <strong>de</strong> rates<br />
“Modoglobalització” <strong>de</strong> Hirurko<br />
“Si el Nord fòra el Sud” <strong>de</strong> Ricardo Arjona<br />
“Només per pensar” <strong>de</strong> Ska-p<br />
“Només li <strong>de</strong>mane a Déu” <strong>de</strong> Merce<strong>de</strong>s Sosa<br />
“Ombres en el fred” d'Inspector<br />
14
DESPRÉS DE LA PROJECCIÓ 7<br />
25. Redacteu una sinopsi <strong>de</strong>l documental.<br />
26. A què es <strong>de</strong>dica la fàbrica Lifeng? Què ens diu una xica anomenada Jenny, que se'ns<br />
presenta com el cap <strong>de</strong> ven<strong>de</strong>s?<br />
27. Com és Jasmine Llig? Quants anys té? D'on és? Com és la seua família A què es<br />
<strong>de</strong>dica? Per què Jasmine ha <strong>de</strong> <strong>de</strong>ixar sa casa i anar-se a treballar en una fàbrica? És<br />
habitual tindre un segon fill en Xina? Per què creieu que la seua germana, segons ens<br />
diu, ha pogut anar a l'institut i ella no?<br />
28. De forma paral·lela, el documental ens presenta el senyor Lam, el propietari <strong>de</strong> la fàbrica<br />
Lifeng. A què es <strong>de</strong>dicava abans? Quina impressió teniu <strong>de</strong>l senyor Lam a partir <strong>de</strong> les<br />
seues opinions sobre la nova Xina?<br />
29. En un moment <strong>de</strong> la pel·lícula, observem la visita a la fàbrica d'una <strong>de</strong>legació comercial<br />
occi<strong>de</strong>ntal. Quin tracte reben estos/es executius/ves s'estrangers/es per part <strong>de</strong><br />
l'empresa? Quins comentaris fan <strong>de</strong> les/els treballadores/ors xineses/sos? Feu una<br />
valoració.<br />
30. Les condicions <strong>de</strong> vida i <strong>de</strong> treball <strong>de</strong> les/els treballadores/ors com Jasmine són<br />
conegu<strong>de</strong>s en els països occi<strong>de</strong>ntals. La pressió <strong>de</strong> l'opinió pública occi<strong>de</strong>ntal ha obligat<br />
a les multinacionals a enviar a inspectors a les fàbriques. No obstant, pareix que es<br />
tracta mes <strong>de</strong> tranquil·litzar al consumidor/a <strong>de</strong>ls països <strong>de</strong>senvolupats que <strong>de</strong> millorar<br />
les condicions <strong>de</strong> vida <strong>de</strong>ls/<strong>de</strong> les xinesos/es. En este sentit, comenteu les <strong>de</strong>claracions<br />
<strong>de</strong> Liu Kaiming, <strong>de</strong> l’lnstitut d'Estudis <strong>de</strong> Schenzhen; <strong>de</strong> Yang Ching, exencarregada <strong>de</strong><br />
la fàbrica; <strong>de</strong> Chu Li An, operari <strong>de</strong> la fàbrica Jin Sah o d'un sindicalista que, per raons<br />
<strong>de</strong> seguretat, oculta la seua i<strong>de</strong>ntitat.<br />
31. Què caldria fer <strong>de</strong>s d'Occi<strong>de</strong>nt, més que enviar inspectors, per a que es complira el dret<br />
a la sindicació i el dret a la vaga?<br />
32. Repasseu un dia <strong>de</strong> la vida <strong>de</strong> Jasmine: on viu, on dorm, a quina hora s'alça, quan i que<br />
menja, com es llava ella i com llava la roba, quant guanya...<br />
33. Comenteu estes frases <strong>de</strong> Jasmine:<br />
«Els clients que porten estos vaquers <strong>de</strong>uen ser alts i grossos.»<br />
«Per a no adormir-me mentres talle fils <strong>de</strong>ixe volar la imaginació. M'invente<br />
històries.»<br />
7 Les activitats 25 a la 36 estan preses <strong>de</strong>l llibre “El documental como estratègia educativa” R. Breu Edit. GRAU.<br />
Pàgines 118 i 119<br />
15
«Escriure és com menjar caramels, és molt agradable.»<br />
«Potser només siga un malson i quan em <strong>de</strong>sperte estiga en casa o jugant amb les<br />
meues amigues.»<br />
34. Parlem <strong>de</strong> xifres i repasseu les respostes que vau donar a l'activitat 15. Recor<strong>de</strong>u que el<br />
senyor Lam ven a un client britànic els pantalons a 3,20 euros la peça, i per a ell és un<br />
bon negoci. El sou mensual <strong>de</strong> les obreres és <strong>de</strong> 50-60 euros quan hi ha moltes<br />
coman<strong>de</strong>s. Qui es queda la diferència?<br />
35. Després d'acabar la comanda <strong>de</strong> vaquers, els/les treballadors/es cobren, finalment, el<br />
sou. Per què Jasmine no es troba en la llista <strong>de</strong> les obreres que cobren?<br />
36. Jasmine escriu una carta perquè la llija la persona que compre els vaquers, perquè<br />
sàpia, diu, qui fa la roba que porten. Parla <strong>de</strong>ls seus pares, <strong>de</strong>l seu gat, <strong>de</strong>ls estudis <strong>de</strong><br />
la seua germana... Escriviu-li una vosaltres com a resposta a ella.<br />
37. Obrir un <strong>de</strong>bat sobre:<br />
Les impressions i les emocions que ha provocat el documental. Segur que s'hauran<br />
sentit més emocions amb algunes seqüències que amb altres, explicar, quins i el<br />
perquè.<br />
El documental ha resultat ser com ho imaginàveu abans <strong>de</strong> veure-ho? Què és el<br />
que més ha sorprés?<br />
El documental va ser rodat en 2004, <strong>de</strong>sprés <strong>de</strong> veure-ho, en quina situació creus<br />
que es troba en l'actualitat les fàbriques tèxtils <strong>de</strong> Xina?<br />
Quina impressió t’ha produït la família <strong>de</strong> Jasmine?<br />
16