Descarrega en PDF - Valors.org
Descarrega en PDF - Valors.org
Descarrega en PDF - Valors.org
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
L'ARTICLE DEL MES<br />
Marxar els<br />
ocupants vol<br />
dir fer un<br />
gran pacte<br />
internacional<br />
que int<strong>en</strong>ti<br />
retornar el<br />
poder als<br />
iraquians que<br />
no hagin<br />
participat <strong>en</strong><br />
l'ocupació.<br />
Després de quatre anys, la invasió de<br />
l'Iraq per part dels Estats Units ha<br />
resultat un fracàs econòmic, polític<br />
i militar. Econòmic perquè ha costat<br />
sis vegades més del que prevei<strong>en</strong>:<br />
no hi ha les inversions estrangeres<br />
que dei<strong>en</strong> que hi hauria i s'exporta una quarta part<br />
del petroli que s'exportava abans de la invasió.<br />
Fracàs polític perquè el govern dels EUA ha posat<br />
<strong>en</strong> evidència davant el món la seva falta d'escrúpols,<br />
el seu poc respecte al Dret Internacional, i no<br />
ha aconseguit fer un nou mapa polític de l'Ori<strong>en</strong>t<br />
Mitjà, és a dir, partir l'Iraq <strong>en</strong> tres trossos, que era<br />
el seu primer objectiu. I un fracàs militar perquè la<br />
resistència és cada cop més forta, cada dia les tropes<br />
invasores pateix<strong>en</strong> més de c<strong>en</strong>t atemptats i<br />
són ja més de tres mil els soldats americans morts.<br />
I m<strong>en</strong>tre la major part dels països ocupants se'n<br />
retir<strong>en</strong>, Bush hi manté 160.000 soldats i preveu<br />
<strong>en</strong>viar-n'hi 21.000 més.<br />
Però qui ha patit més les conseqüències de la<br />
invasió ha sigut la població de l'Iraq: més de sis<br />
c<strong>en</strong>ts mil morts (una tercera part dels quals n<strong>en</strong>s),<br />
quatre milions de desplaçats, quatre i mig de n<strong>en</strong>s<br />
desnodrits, un país <strong>en</strong> runes i les infrastructures<br />
de comunicacions destrossades, la manca d'aigua<br />
i de llum, el desmantellam<strong>en</strong>t de l'estructura productiva,<br />
la inseguretat, tr<strong>en</strong>ta mil presos, la majoria<br />
torturats i s<strong>en</strong>se judici, el deterioram<strong>en</strong>t dels serveis<br />
bàsics, com l'<strong>en</strong>s<strong>en</strong>yam<strong>en</strong>t i la sanitat, que poc<br />
abans havi<strong>en</strong> estat guardonats per la UNESCO i l'<br />
OMS com a modèlics, més de tres-c<strong>en</strong>ts intel·lectuals<br />
assassinats "selectivam<strong>en</strong>t" per esquadrons<br />
de la mort, la pèrdua de drets civils i el retorn del<br />
fona-m<strong>en</strong>talisme religiós i, sobretot, l'odi sembrat<br />
<strong>en</strong>tre aquells que convivi<strong>en</strong> pacíficam<strong>en</strong>t. La ceguesa,<br />
el fanatisme i la responsabilitat criminal de<br />
Bush, Tony Blair i Aznar són imm<strong>en</strong>ses. Més tard<br />
o més d'hora <strong>en</strong> donaran compte davant de la<br />
història. L'ocupació, justificada amb m<strong>en</strong>tides, i el<br />
que després ha passat, ha estat reiteradam<strong>en</strong>t<br />
d<strong>en</strong>unciat com a crims contra la humanitat. Els seus<br />
responsables hauri<strong>en</strong> de donar-ne compte també<br />
davant d'un tribunal p<strong>en</strong>al internacional.<br />
Jaume Botey<br />
per com<strong>en</strong>çar<br />
Quatre anys d'ocupació<br />
Dit això voldria afegir quatre consideracions:<br />
1. La informació que es dóna, gairebé <strong>en</strong> la seva<br />
totalitat provin<strong>en</strong>t d'agències dels EUA, especialm<strong>en</strong>t<br />
de la CNN i de la Fox, no és objectiva.<br />
Id<strong>en</strong>tifiqu<strong>en</strong> resistència amb terrorisme. La resistència<br />
creix, i la resistència no és terrorisme. Resistir<br />
a l'ocupant, fins i tot per mitjans militars, pot<br />
ser discutible però segons l'article 51 de la Carta<br />
de les Nacions Unides és legítim. Però la resistència<br />
no és només militar, és civil, és ciutadana, és popular,<br />
plural i diversa. A més, id<strong>en</strong>tifiqu<strong>en</strong> resistència<br />
amb guerra civil sobretot <strong>en</strong>tre sunnites i<br />
xiïtes. És un pretext per continuar la ocupació:<br />
"No podem marxar perquè es mat<strong>en</strong>…" facilita el<br />
propòsit de fragm<strong>en</strong>tar l'Iraq segons les confessions<br />
religioses. Però tots els testimonis interns<br />
coincideix<strong>en</strong> <strong>en</strong> afirmar que són odis provocats,<br />
que abans no existi<strong>en</strong> i que el dia que desapareguin<br />
les tropes ocupants es restablirà l'ordre.<br />
2. Marxar els ocupants no vol dir només marxar<br />
les tropes. Vol dir, també, derogar el nou ordre<br />
il·legítimam<strong>en</strong>t imposat per l'ocupant: la legislació,<br />
els <strong>org</strong>anismes i el govern actual, les privatitzacions...<br />
Vol dir un gran pacte internacional<br />
que, sota la supervisió cons<strong>en</strong>suada de l'O-<br />
NU i amb especial presència dels països àrabs,<br />
int<strong>en</strong>ti retornar el poder als iraquians que no<br />
hagin participat <strong>en</strong> l'ocupació.<br />
3. La retirada de les tropes espanyoles fou un<br />
gest que va honorar el PSOE i Zapatero. Però no<br />
n'hi ha prou. Avui el Ministeri d'Afers Exteriors<br />
nega tota petició de visat a qualsevol perseguit<br />
o am<strong>en</strong>açat que demana asil polític. El pretext és<br />
que com que la resolució 1.546 de l'ONU va legalitzar<br />
l'ocupació i ja hi ha hagut eleccions, l'Iraq ja<br />
és classificat per l'ONU com a país democràtic.<br />
4. La Plataforma Aturem la Guerra ha sigut i és<br />
un petit miracle de constància i capacitat de treball.<br />
El seu esperit unitari, amb membres proced<strong>en</strong>ts<br />
d'ideologies molt difer<strong>en</strong>ts, li ha merescut<br />
una autoritat moral i una capacitat de convocatòria<br />
indiscutible.<br />
Jaume Botey és professor de la UAB<br />
i membre de la plataforma Aturem la Guerra<br />
5valors