Descarrega en PDF - Valors.org
Descarrega en PDF - Valors.org
Descarrega en PDF - Valors.org
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
30valors per<br />
acabar...<br />
L'ALTRA CARA DE LA CIÈNCIA | Laia Bassaganyas, Marina G. Bufí i Núria Radó<br />
Desinfectats<br />
J<br />
oseph Lister (1827-1912) és<br />
conegut com el pare de la cirurgia<br />
moderna, perquè va ser qui<br />
va decidir que, <strong>en</strong> una operació,<br />
es cobrís tota la pell <strong>en</strong> contacte amb la<br />
ferida, així com totes les b<strong>en</strong>es i sutures<br />
utilitzades, amb àcid carbòlic per tal d'evitar<br />
les nombroses morts que es produï<strong>en</strong><br />
als quiròfans a causa d'infeccions. Aquest<br />
simple fet porta a l'asèpsia (absència<br />
de micro<strong>org</strong>anismes patòg<strong>en</strong>s), i,<br />
gràcies a aquesta mesura, actualm<strong>en</strong>t indestriable<br />
de qualsevol pràctica quirúrgica,<br />
els quiròfans han deixat de ser<br />
causa de mort.<br />
Però s<strong>en</strong>se treure cap mèrit a Lister,<br />
ell, com tots els ci<strong>en</strong>tífics, va saber pujar<br />
sobre les espatlles dels gegants, els<br />
ci<strong>en</strong>tífics que l'havi<strong>en</strong> precedit, per<br />
veure-hi més <strong>en</strong>llà. Perquè, anys abans,<br />
A nivell sanitari<br />
no s'estan avaluant<br />
els seus efectes<br />
a llarg termini<br />
PETITES COSES PER CANVIAR-SE UN<br />
MATEIX | JOAQUIM TRENCHS<br />
Sobreprotecció<br />
Aactualm<strong>en</strong>t caminem cap a una societat impregnada del<br />
discurs de la no responsabilitat dels nostres actes. La societat<br />
de consum per un costat, i una determinada concepció de<br />
l'Estat del B<strong>en</strong>estar per l'altre, afavoreix<strong>en</strong> <strong>en</strong> les persones el deixar<br />
de ser subjectes, per passar a ser objectes, mers consumidors o usuaris,<br />
amb tots els drets i s<strong>en</strong>se contemplar gaire els propis deures.<br />
Per il·lustrar-ho amb més claredat: amb quina facilitat es d<strong>en</strong>uncia<br />
l'Ajuntam<strong>en</strong>t de torn perquè un ha relliscat <strong>en</strong> trepitjar una caca de<br />
gos, exigint la seva responsabilitat per no netejar la vorera? Amb<br />
quina facilitat es busqu<strong>en</strong> baixes laborals per no afrontar una feina?<br />
Amb quina facilitat es produeix<strong>en</strong> falses d<strong>en</strong>úncies contra homes<br />
per no assumir les conseqüències d'una separació? Amb quina facilitat<br />
delinqü<strong>en</strong>ts o assassins, busqu<strong>en</strong> -i trob<strong>en</strong>!-, quan són jutjats,<br />
el metge hongarès Ignaz Semmelweis<br />
(1818-1865) ja havia com<strong>en</strong>çat a intuir la<br />
importància de la higiène <strong>en</strong> la prev<strong>en</strong>ció.<br />
Efectivam<strong>en</strong>t, a mitjan segle XIX,<br />
Semmelweis era membre de l'equip mèdic<br />
de la Primera Divisió de Maternitat de<br />
l'Hospital G<strong>en</strong>eral de Vi<strong>en</strong>a. Treballanthi,<br />
va adonar-se de l'alta freqüència de<br />
morts per febre puerperal que hi havia<br />
<strong>en</strong>tre les dones que acabav<strong>en</strong> de donar<br />
a llum. El 1844, el 8,2 per c<strong>en</strong>t havi<strong>en</strong><br />
mort d'aquesta malaltia; el 1845, un 6,8<br />
per c<strong>en</strong>t i el 1846, un 11,4 per c<strong>en</strong>t.<br />
Aquestes xifres er<strong>en</strong> summam<strong>en</strong>t alarmants,<br />
perquè <strong>en</strong> l'adjac<strong>en</strong>t Segona<br />
Divisió de Maternitat del mateix hospital,<br />
on s'hi trobav<strong>en</strong> instal·lades gairebé<br />
tantes dones com a la Primera, el perc<strong>en</strong>tatge<br />
de morts per febre puerperal era<br />
molt més baix. Per altra banda, les dones<br />
acomodades que t<strong>en</strong>i<strong>en</strong> els fills a<br />
casa seva no pati<strong>en</strong> aquesta malaltia.<br />
Ningú no trobava cap explicació lògica<br />
per a aquest f<strong>en</strong>om<strong>en</strong>, fins que la casualitat<br />
va donar la clau per a la solució del<br />
problema: un col·lega de Semmelweis,<br />
Jacob Kolletschka (1803-1847), va rebre<br />
una ferida p<strong>en</strong>etrant <strong>en</strong> un dit, produïda<br />
per l'escalpel d'un estudiant amb el qual<br />
estava realitzant una autòpsia, i va morir<br />
després d'una agonia durant la qual<br />
va mostrar els mateixos símptomes que<br />
les víctimes de la febre puerperal. Aquesta<br />
mort va impressionar Semmelweis.<br />
En aquella època, ni Pasteur ni<br />
Koch <strong>en</strong>cara no havi<strong>en</strong> descobert el<br />
paper dels micro<strong>org</strong>anismes <strong>en</strong> les infeccions,<br />
però, Semmelweis va compr<strong>en</strong>dre<br />
que existia una "matèria cadavèrica"<br />
a l'escalpel de l'estudiant, que<br />
s'havia introduït <strong>en</strong> el corr<strong>en</strong>t sanguini<br />
de Kolletschka i que li havia causat la<br />
fatal malaltia. Això va portar Semmelweis<br />
a la conclusió que les seves paci<strong>en</strong>ts<br />
exim<strong>en</strong>ts <strong>en</strong> la seva suposada salut m<strong>en</strong>tal, per no assumir<br />
les conseqüències p<strong>en</strong>als dels seus actes? Sovint cerquem<br />
responsabilitats <strong>en</strong> allò que hem fet o <strong>en</strong>s passa fora de nosaltres<br />
mateixos .<br />
L' individualisme d'avui dia, se sust<strong>en</strong>ta <strong>en</strong> un "ideal" equivocat:<br />
tot allò que no s'aplegui als nostres capricis o interessos, està fora de<br />
lloc. Doncs no. El creixem<strong>en</strong>t equilibrat de la persona humana no ha<br />
d'ignorar que suportar un punt d'insatisfacció, de frustració, que <strong>en</strong>s acompanya<br />
sempre <strong>en</strong> el trajecte vital, requereix un cert apr<strong>en</strong><strong>en</strong>tatge. Apr<strong>en</strong><strong>en</strong>tatge<br />
que <strong>en</strong>s permetrà sublimar les pròpies pulsions més agressives,<br />
<strong>en</strong> bé de la Comunitat. Què és sinó llavors el progrés de la cultura i de la civilització?<br />
El món del tot és possible i el tot m'és degut, que implícitam<strong>en</strong>t transmete<br />
nostra societat de consum i la societat del b<strong>en</strong>estar que no del b<strong>en</strong>-ésser -no<br />
mateix, òbviam<strong>en</strong>t- <strong>en</strong>s porta a tots plegats cap una societat infantilitzada, emb<br />
i més agressiva, ja que "els ideals" d'avui exigeix<strong>en</strong> la felicitat total i la no cabu<br />
la contrarietat. Ideal de completesa errat <strong>en</strong> la persona humana.