Memòria. - Montbrió del Camp
Memòria. - Montbrió del Camp
Memòria. - Montbrió del Camp
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
TEXT REFÓS<br />
Ajuntament de <strong>Montbrió</strong> <strong>del</strong> <strong>Camp</strong><br />
PLA D’ORDENACIÓ URBANÍSTICA MUNICIPAL<br />
MONTBRIÓ DEL CAMP. BAIX CAMP. EXP 1521-2005<br />
<strong>Memòria</strong><br />
Promotor: AJUNTAMENT DE MONTBRIÓ DEL CAMP<br />
Arquitecte: ALBIN ARQUITECTES S.L.P.<br />
Francesc Albin i Collet<br />
Març 2011
MEMÒRIA DE LA INFORMACIÓ...................................................................................................................... 1<br />
MEMÒRIA DE L’ORDENACIO.......................................................................................................................... 8<br />
CONVENIÈNCIA I OPORTUNITAT DEL PLA ......................................................................................... 8<br />
INFORMACIÓ URBANÍSTICA................................................................................................................... 9<br />
Planejament urbanístic vigent amb anterioritat...................................................................................................... 9<br />
Planejament territorial i sectorial amb incidència en l’àmbit <strong>del</strong> pla.................................................................... 9<br />
PROGRAMA DE PARTICIPACIÓ CIUTADANA..................................................................................... 13<br />
Mesures i iniciatives <strong>del</strong> Programa de Participació Ciutadana .......................................................................... 13<br />
Síntesi de les aportacions i resultats presentats durant el període d’informació pública............................... 13<br />
OBJECTIUS I DESCRIPCIÓ DE L’ORDENACIÓ .................................................................................. 14<br />
Sistema general d’espais lliures públics ............................................................................................................... 16<br />
Classificació i qualificació <strong>del</strong> sòl ........................................................................................................................... 17<br />
Observança de l’objectiu de desenvolupament sostenible ................................................................................ 19<br />
Justificació <strong>del</strong> compliment de les determinacions <strong>del</strong> Pla Territorial <strong>del</strong> <strong>Camp</strong> de Tarragona PTCT......... 20<br />
Justificació de les reserves d’habitatge amb protecció....................................................................................... 23<br />
Mesures adoptades per a l’assoliment d’una mobilitat sostenible .................................................................... 25<br />
AGENDA I AVALUACIÓ ECONÒMICA I FINANCERA.............................................................................. 27<br />
AGENDA.................................................................................................................................................................... 27<br />
AVALUACIÓ ECONÒMICA I FINANCERA .......................................................................................................... 28<br />
ESTUDI HIDROGEOLÒGIC DEL TERME MUNICIPAL DE MONTBRIÓ DEL CAMP .......................... 31<br />
INFORME DELS RISCOS GEOLÒGICS NATURALS DEL TERME MUNICIPAL DE MONTBRIÓ DEL<br />
CAMP................................................................................................................................................................... 33<br />
REPORTATGE FOTOGRÀFIC ....................................................................................................................... 35<br />
Pla d’Ordenació Urbanística Municipal de <strong>Montbrió</strong> <strong>del</strong> <strong>Camp</strong><br />
Index
Pla d’Ordenació Urbanística Municipal de <strong>Montbrió</strong> <strong>del</strong> <strong>Camp</strong><br />
Index
MEMÒRIA DE LA INFORMACIÓ<br />
MARC TERRITORIAL<br />
<strong>Montbrió</strong> és una vila <strong>del</strong> Baix <strong>Camp</strong>, a les terres meridionals de Catalunya, situada al bell mig de la<br />
plana <strong>del</strong> <strong>Camp</strong> de Tarragona.<br />
A uns 6 km. de la costa mediterrània, i a uns 5 km. de la Serra Prelitoral Catalana, el nucli urbà d'uns<br />
1.400 habitants es troba a una altitud que oscil·la entre els 100 i els 160 metres sobre el nivell <strong>del</strong><br />
mar. És a dir que es tracta d’una planura amb molts pocs trencats i, encara, aquests sense incidència.<br />
El terme de <strong>Montbrió</strong> <strong>del</strong> <strong>Camp</strong> s’estén per 10,50 Km2, entre les rieres de Riudecanyes, que el<br />
separa de Mont-roig (W), i d’Alforja, que, encara que per dintre el terme de <strong>Montbrió</strong>, passa molt a<br />
prop de la partió amb Vinyols (E) i Riudoms (E). El terme limita, a més, amb Riudecanyes (NW),<br />
Botarell (N) i Cambrils (S). És travessat, a més, pel barranc de les Esclotes o de Segura i el Torrent,<br />
dit abans d’entrar al terme barranc de l’Ànima Blanca. Carreteres locals comuniquen la vila amb Reus<br />
i Riudoms, amb Mont-roig, amb Cambrils i amb Botarell i Riudecanyes.<br />
EL CLIMA<br />
Gaudeix d'un clima temperat, típicament mediterrani; amb hiverns i estius suaus i benignes; dies<br />
assolellats, diàfans i lluminosos. El fenòmen meteorològic més característic és el vent <strong>del</strong> nord-oest<br />
que aquí anomenem serè, el qual neteja l'atmosfera fins a deixar-la d'un blau pur, molt intens, sense<br />
cap mena de pol.lució.<br />
A la tardor són freqüents les tempestes, que poden provocar espectaculars crescudes als cabals de<br />
les diferents rieres <strong>del</strong> terme. Hi ha força uniformitat respecte a les temperatures i a les precipitacions.<br />
La major part <strong>del</strong> municipi té unes mitjanes de temperatura anuals entre 15 i 16º C. La pluviositat no<br />
difereix gaire entre els diferents indrets <strong>del</strong> municipi. Les mitjanes estan entre els 550-600 mm/any.<br />
Aquesta escassa pluviositat es reflecteix en un reduït nombre de dies de pluja al llarg de l’any.<br />
TERRITORI, VEGETACIÓ I GEOLOGIA<br />
<strong>Montbrió</strong> és un municipi situat a segona línea de mar, és a dir, no té terrenys que toquin al mar però<br />
tampoc se sitúa a l’interior de Tarragona, on hi ha un relleu més accidentat i major presència de<br />
masses forestals. El poble està situat en un terreny planer, entorn la riera de <strong>Montbrió</strong>, afluent <strong>del</strong><br />
Torrent de’n Gener, i envoltat de camps de conreus de fruiters. Més a l’oest <strong>del</strong> terme municipal,<br />
s’observa un terreny de relleu més accidentat format per les muntanyes de la Serra de Pra<strong>del</strong>l, de<br />
l’Argentera i de Llaberia.<br />
El paisatge <strong>del</strong> terme municipal de <strong>Montbrió</strong> <strong>del</strong> <strong>Camp</strong> és típicament un paisatge mediterrani de les<br />
terres de la plana de Tarragona, característic per la presència de conreus de secà actius i abandonats<br />
alternats amb clapes de vegetació arbòria, zones urbanitzades i importants indústries. Un territori molt<br />
alterat i modificat per la mà de l’home, que es fa palesa en les edificacions que formen el nucli urbà,<br />
les vies de comunicacions i serveis, les urbanitzacions, etc.<br />
El relleu és totalment planer i d’aquí la gran presència de conreus amb cases i masies disperses entre<br />
aquests. Els conreus majoritaris són de secà (vinya olivera i garrofers), tot i que també podem trobar<br />
regadiu, amb el cultiu d’avellaners, presseguers i altres fruiters, així com hortes de verdures. Entre<br />
alguns conreus, tot separant les diferents parcel·les agrícoles, trobem línies arbòries de xiprers als<br />
marges que també serveixen per parar el vent que bufa sovint en aquestes terres <strong>del</strong> sud.<br />
Pel que fa als cursos d’aigua presents al terme municipal, tots segueixen la direcció nord-sud, anant a<br />
desembocar al mar. El principal curs d’aigua al municipi és la riera d’Alforja, que neix al poble d’Alforja<br />
per l’aigua que baixa de diversos barrancs de la zona i desemboca a Cambrils. Unaltre curs d’aigua,<br />
més a l’oest que l’anterior i que passa pel centre <strong>del</strong> nucli urbà, és la riera de <strong>Montbrió</strong>. Aquesta es<br />
forma a partir <strong>del</strong> Barranc de l’Ànima Blanca i de torrents que baixen de Botarell. Finalment el darrer<br />
curs d’aigua, present a l’oest <strong>del</strong> terme, és la riera de Riudecanyes, que neix a Riudecanyes, passa<br />
pel límit <strong>del</strong> terme municipal de Montroig <strong>del</strong> <strong>Camp</strong>, se li uneix el Barranc de les Francines i<br />
desemboca a la Punta de la Riera de Riudecanyes a Cambrils.<br />
Pla d’Ordenació Urbanística Municipal de <strong>Montbrió</strong> <strong>del</strong> <strong>Camp</strong><br />
<strong>Memòria</strong> 1
PROTECCIÓ DEL MEDI<br />
El municipi no es troba integrat dins de cap espai PEIN (Pla d’Espais d’Interès Natural)<br />
LES COMUNICACIONS<br />
Existeix una bona xarxa de carreteres locals i comarcals, que comunica <strong>Montbrió</strong> <strong>del</strong> <strong>Camp</strong> amb tots<br />
els municipis de la comarca. Les principals vies que passen pel terme municipal són: la T-310, que<br />
passa pel sud <strong>del</strong> nucli de la població i de la població i va de Reus a Montroig <strong>del</strong> <strong>Camp</strong> passant per<br />
Riudoms i la carretera T-312, que uneix <strong>Montbrió</strong> <strong>del</strong> <strong>Camp</strong> amb Cambrils i al mateix temps connecta<br />
amb els municipis de l’interior, al nord-oest de <strong>Montbrió</strong>. La proximitat de l'autopista <strong>del</strong> mediterrani<br />
AP-7 permet un fàcil accés a la zona i una bona i ràpida connexió amb les principals capitals de l’estat<br />
com Tarragona, Barcelona i València. L'aeroport de Reus és a 10 km i les estacions de tren més<br />
properes són les de Reus i Cambrils.<br />
Les distàncies quilomètriques amb els principals nuclis de població són:<br />
Barcelona 119,2 Km Reus 10,9 Km<br />
Tarragona 28,7 Km Cambrils 9,1 Km<br />
Pla d’Ordenació Urbanística Municipal de <strong>Montbrió</strong> <strong>del</strong> <strong>Camp</strong><br />
<strong>Memòria</strong> 2
ACTIVITAT ECONÒMICA<br />
-Estructura econòmica general <strong>del</strong> municipi:<br />
ACTIVITAT AGRÍCOLA<br />
L'economia local tradicional es basa en una rica agricultura de regadiu i secà. Els conreus principals<br />
són, en el secà, l'olivera, la vinya, els ametllers i els garrofers. Al regadiu, els avellaners, els<br />
presseguers, la verdura i altres fruiters. Destaquen la qualitat de l'oli d'oliva verge, així com també el<br />
moscatell de <strong>Montbrió</strong>, de gran renom, que s'extreu <strong>del</strong> cep d'aquesta varietat.<br />
D’acord amb les dades facilitades (en data setembre de 2009) per la Secció d’Estadística <strong>del</strong>s SSTT<br />
a Tarragona <strong>del</strong> DAR, la relació de superfície conreada segons el tipus de terres i aprofitament és:<br />
Grup conreu / Aprofitament Sup. secà Sup. regadiu Sup. total<br />
(ha)<br />
(ha)<br />
(ha)<br />
Terres de conreu 478 582 1.060<br />
Terres ocupades pels conreus herbacis 10 117<br />
Cereal-Blat 4 0<br />
Cereal-Ordi 6 0<br />
Guarets i altres terres no ocupades 32 2<br />
Terres ocupades per conreus llenyosos 136 463<br />
Fruiters 10 66<br />
Vinya no associada 26 1<br />
Olivar 90 329<br />
Terreny forestal 30 0 30<br />
Bosc per a fusta 11 0<br />
Bosc obert 3 0<br />
Bosc per a llenya 16 0<br />
Altres superfícies 32 0 32<br />
Denominacions d’origen:<br />
Denominacions d’origen de vins:<br />
El terme municipal de <strong>Montbrió</strong> <strong>del</strong> <strong>Camp</strong> està inclòs en l’àmbit geogràfic de D.O. Catalunya, d’acord<br />
l’annex 2 de l’Ordre ARP/149/2005, d’11 d’abril, per la qual es crea la Denominació d’Origen<br />
Catalunya i se n’aprova el Reglament.<br />
Aquesta D.O. aplega unes 60.000 Ha de superfície vitícola repartida en més de 300 termes<br />
municipals de Catalunya, on la vinya s’hi ha conreat tradicionalment esdevenint un element<br />
característic i inherent <strong>del</strong>s seus paisatges, de la dieta <strong>del</strong>s seus habitants i de la seva cultura.<br />
En toal, la D.O. Catalunya té autoritzades 27 varietats de raïm per a l’elaboració <strong>del</strong>s seus vins. Dins<br />
de les varietats de raïm blanc trobem: el chardonnay, el chenin, la garnatxa blanca, el<br />
gewürztraminer, el macabeu, la malvasia, la malvasia de Sitges, els moscatells, la parellada, el Pedro<br />
Ximénez, el picapoll blanc, el riesling, el sauvignon blanc i el xarel·lo (font:web de la Denominació<br />
d’Origen Catalunya).<br />
Entre les varietats de raïm negre hi ha: el cabernet franc, el cabernet sauvignon, la garnatxa negra, la<br />
garnatxa peluda, la garnatxa tintorera, el merlot, el monastrell, el pinot noir, el samsó (carinyena), el<br />
sumoll, el syrah, el trepat i l’ull de llebre (font:web de la Denominació d’Origen Catalunya).<br />
D.O. CAVA:<br />
La zona de producció de cava està construïda per municipis de set comunitats autònomes: Catalunya,<br />
La Rioja, València i Extremadura; no obstant, el 95% de la producció total es concentra a Catalunya<br />
(font:web <strong>del</strong> Departament d’Agricultura, Alimentació i Acció Rural).<br />
D.O. Protegides (DOP):<br />
En aquest àmbit trobem la D.O. Oli Siurana, inscrita al Registre Comunitari Reglament (CE núm.<br />
1107/1996), i on l’Ordre ARP/70/2003, amplia el seu àmbit territorial.<br />
EXPLOTACIONS RAMADERES<br />
L'avicultura i la ramaderia tenen també un cert relleu. Val a dir, que les iniciatives econòmiques<br />
vinculades al secor primari estan desapareixent a un ritme cada vegada més accelerat i el sector<br />
cada vegada té un pes específic menys important en l’estructura econòmica <strong>del</strong> terme.<br />
Pla d’Ordenació Urbanística Municipal de <strong>Montbrió</strong> <strong>del</strong> <strong>Camp</strong><br />
<strong>Memòria</strong> 3
Segons el Registre de que disposa el Departament d’Agricultura, Alimentació i Acció Rural,<br />
actualment existeixen les següents explotacions ramaderes al terme de <strong>Montbrió</strong> <strong>del</strong> <strong>Camp</strong>:<br />
Marca Oficial Nom Tipus Explotació Estat Família Classificació<br />
Explotació<br />
Subexplotació<br />
Zootècnica<br />
4540AB RATES Inactiva Porcí<br />
4540AC GRANJA<br />
PEDRET<br />
Inactiva Porcí<br />
4540AD LLABERIA Inactiva Porcí<br />
4540AF MAS VELL Inactiva Petits<br />
Ruminats<br />
4540AF MAS VELL Inactiva Petits<br />
Ruminats<br />
4540AJ GRANJA Producció i Activa Petits Cebo o Cebadero<br />
MESTRE reproducció<br />
Ruminats<br />
4540AK MONT PORCÍ, Producció i Inactiva Porcí Producció de<br />
S.L.<br />
reproducció<br />
lechones<br />
4540AL GRANJA Producció i Activa Aus de corral Granges de cria<br />
SAMANIEGO reproducció<br />
per carn<br />
4540AL GRANJA Producció i Activa Aus de corral Granges de cria<br />
SAMANIEGO reproducció<br />
per ous<br />
4540AM FRIGOLA Inactiva Petits<br />
Ruminats<br />
4540AM FRIGOLA Inactiva Petits<br />
Ruminats<br />
4540AO FONT Inactiva Cunícola<br />
4540AP GÓMEZ Inactiva Cunícola<br />
4540AR GRANJA LES Producció i Activa Petits Reproducció per<br />
PALOMERES reproducció<br />
Ruminats producció de carn<br />
4540AR GRANJA LES Producció i Activa Petits Reproducció per<br />
PALOMERES reproducció<br />
Ruminats producció de carn<br />
4540AS ESCOLA Explotació para<br />
la pràctica<br />
Activa Equins<br />
4540AT FINCA MAS<br />
Inactiva Petits<br />
VELL<br />
Ruminats<br />
4540AT FINCA MAS<br />
Inactiva Petits<br />
VELL<br />
Ruminats<br />
4540BH BELTRAN Inactiva Equins<br />
4540BI PAIXA Inactiva Aus de corral<br />
4540BJ ANGUERA Inactiva Aus de corral<br />
4540BK RODRÍGUEZ Producció i<br />
reproducció<br />
Inactiva Apícola<br />
4540BL GRANJA<br />
AVÍCOLA<br />
Inactiva Aus de corral<br />
4540BM GRANJA Inactiva Cunícola<br />
4540BN FÀBRICA MAS Producció i Activa Aus de corral Granges de<br />
VELL S.A. reproducció<br />
multiplicació per a<br />
carn<br />
4540BO YEGUADA Producció i Activa Equins Selecció<br />
MUÑOZ reproducció<br />
4540BP CAMPAS Producció i Activa Petits Reproducció per<br />
reproducció<br />
Ruminats producció de carn<br />
4540BR PALOMERES Producció i Activa Petits Reproducció per<br />
reproducció<br />
Ruminats producció de carn<br />
4540BR PALOMERES Producció i Activa Petits Reproducció per<br />
reproducció<br />
Ruminats producció de carn<br />
4540BS CORRALOT Inactiva Aus de corral<br />
4540BS CORRALOT Inactiva Aus de corral<br />
4540BS CORRALOT Inactiva Aus de corral<br />
4540BS CORRALOT Inactiva Equins<br />
Pla d’Ordenació Urbanística Municipal de <strong>Montbrió</strong> <strong>del</strong> <strong>Camp</strong><br />
<strong>Memòria</strong> 4
Un altre apartat de l'economia local és la indústria. Existeixen petites fàbriques de persianes, mobles<br />
a mida, metal.lúrgiques, PVC, de material quirúrgic, de pinsos, de confecció, de marroquineria,<br />
gràfiques, joguines de fusta, etc. També n'hi ha de transformació de productes agrícoles. Però el<br />
sector predominant és el terciari i de serveis, sector que durant les dues últimes dècades ha sofert un<br />
fort i ràpid desenvolupament.<br />
No s’ha d’oblidar el balneari termal existent. Cap als anys vuitanta <strong>del</strong> segle XX s’hi van descobrit<br />
pous d’aigua termal, la qual cosa va permetre als anys noranta l’obertura d’un balneari (l’Hotel<br />
Termes <strong>Montbrió</strong>) als jardins de l’Horta Florida. El balneari va significar un gran impuls econòmic pel<br />
municipi.<br />
A tot això s'hi ha d'afegir una munió de professionals liberals <strong>del</strong>s camps més diversos, <strong>del</strong>s quals una<br />
bona part treballa fora de la vila.<br />
-Estructura econòmica general <strong>del</strong> municipi segons l’ocupació de la població per sectors:<br />
El 2001, hi ha població ocupada en la indústria (14,3%) i la construcció (14,4%). Presentava uns<br />
valors molt semblants als de la mateixa comarca o els de Catalunya.<br />
Pel que fa a l’agricultura (19,1%), si el comparem amb la resta de comarques catalanes, presenta uns<br />
valors força més elevats. L’agricultura encara produeix iniciatives econòmiques i manté determinades<br />
activitats socials vinculades amb l’àmbit rural.<br />
Però el sector on hi treballa la gran majoria de la població, en edat de treballar, és el sector serveis<br />
(52%). A pesar d’això, segons el porcentatge de l’ocupació de la població en aquest sector, difereix<br />
considerablement si el comparem amb el que presenta Catalunya.<br />
Pla d’Ordenació Urbanística Municipal de <strong>Montbrió</strong> <strong>del</strong> <strong>Camp</strong><br />
<strong>Memòria</strong> 5
MARC HISTÒRIC<br />
Els primers vestigis històrics pertanyen a l'època ibèrica, monedes i restes de ceràmica. El món romà<br />
ha deixat també rastres: trossos d'àmfora, diversa ceràmica, vidres i joiells.<br />
Les primeres notícies de <strong>Montbrió</strong>, el nom <strong>del</strong> qual Coromines considera d’origen germànic,<br />
pertanyen al moment de la repoblació, quan l’arquebisbe Hug de Cervelló (1164-71) donà en data<br />
imprecisa el lloc a Guillem de Jorba amb la condició que hi alcés un castell. Anys després, el 1186, el<br />
mateix Guillem de Jorba cedia, des de Lleida, a l’arquebisbe Berenguer de Vilademuls la tercera part<br />
<strong>del</strong> terme i <strong>del</strong>s <strong>del</strong>mes de <strong>Montbrió</strong>. Sembla errònia la notícia donada per Morera que suposa que<br />
<strong>Montbrió</strong> quedà d’alguna manera subjecte al castlà de Reus, <strong>del</strong> qual haurien depès els hereus de<br />
Guillem de Jorba; més aviat en un moment indeterminat els drets d’aquesta família degueren retornar<br />
a la corona ja que el 31 de març de 1206, Pere I prometé als habitants <strong>del</strong> lloc que mai, sota cap<br />
concepte, el poble no podria ser alienat <strong>del</strong>s béns de la corona. L’any següent féu constar, a<br />
exigències de l’arquebisbe, que en tot cas l’única excepció possible seria a favor de la mitra. La<br />
promesa de Pere I era la conformació de l’efectuada el 1184 per Alfons I, el que suggereix que<br />
aleshores Guillem de Jorba tan sols fos senyor <strong>del</strong> terç que dos anys després cedí a l’arquebisbe. El<br />
1194 la seva església surt esmentada en al butlla de Celestí III. El 1974 Jaume I eximí els veïns de<br />
<strong>Montbrió</strong> de contribuir a la fortificació de Cambrils sota el compromís d’emmurallar la pròpia vila en el<br />
termini d’un any. El 1328 el poble arribà a un acord amb Cambrils per a la vigilància de la costa i el<br />
1361 el rei Pere III refermà la validesa <strong>del</strong>s acords referents a la defensa <strong>del</strong> 1324 i <strong>del</strong> 1328.<br />
<strong>Montbrió</strong>, que en un moment indeterminat passà a formar part <strong>del</strong> terme de Cambrils, fou inclòs en la<br />
venda de béns i drets reials en el <strong>Camp</strong> efectuada el 1392 per Joan I a Ènnec de Vallterra per un preu<br />
total de 17.000 florins. El 1406 hagué de cooperar en la construcció de les muralles de Cambrils, vila<br />
amb la qual passà a ser carrer de Barcelona el 1449; participà, malgrat això, des <strong>del</strong> 1563 com a<br />
mínim en les reunions de la Comuna <strong>del</strong> <strong>Camp</strong> fins a l’agost de 1710, en què es refermà partidari <strong>del</strong><br />
rei-arxiduc Carles III.<br />
El 15 de març de 1339 l’arquebisbe Arnau Sescomes cedí als de <strong>Montbrió</strong> el dret de poder portar al<br />
seu terme aigua de Segura per regar els dilluns de totes les setmanes des <strong>del</strong> dia de Tots Sants fins<br />
el primer de maig.<br />
El 12 de desembre de 1640, després de forçar el coll de Balaguer, el marquès de Los Vélez ocupà<br />
<strong>Montbrió</strong> segons que sembla sense resistència, ja que, reunida la cort el 16 de desembre <strong>del</strong> mateix<br />
any, declararen la vila enemiga de la pàtria per no haver-se oposat a les tropes castellanes, motiu pel<br />
qual els béns <strong>del</strong>s seus habitants foren confiscats i dedicats a finançar la guerra. L’abril de 1645 els<br />
síndics de <strong>Montbrió</strong>, junt amb els d’altres pobles <strong>del</strong> <strong>Camp</strong>, es queixaren <strong>del</strong>s maltractaments que<br />
rebien <strong>del</strong>s soldats francesos. Acabada la guerra, consta el 1681 com a castlà el marquès de Tamarit.<br />
La primera notícia demogràfica és <strong>del</strong> 1405, on consta amb 21 focs, el 1497 en tenia 34, 40 el 1515,<br />
50 el 1553 i 43 el 1563. El 1622 va rebre el títol de vila i se separà definitivament de Cambrils. El 1708<br />
tenia 124 cases, 140 el 1719, 147 el 1763 i 170 el 1773, amb 557 h el 1719 i 977 el 1787. Durant tot<br />
el segle XVIII va ser lloc reial i com a tal havia de participar anualment amb 248 lliures i 19 sous en el<br />
finançament <strong>del</strong> sou <strong>del</strong> corregidor. A falta de dades econòmiques concretes, <strong>del</strong> cens de<br />
Floridablanca sembla desprendre’s que el poble continuava el 1787 essencialment agrícola.<br />
En les eleccions generals de 1869 hi guanyaren els federals, en canvi en les eleccions de 1871 i 1872<br />
guanyaren els monàrquics. Mentre, la vila, que tenia 881 h el 1830, arribava a 1.196 el 1842, per<br />
caure a 994 el 1844 i assolir el màxim de 1.596 el 1887, després de diverses vacil·lacions, i acabà el<br />
segle amb 1.528 el 1897.<br />
Madoz li atribuïa un terreny pla i bo amb producció de blat, ordi, faves, avellanes, vi i oli, així com<br />
l’existència de set molins d’oli i tres de farina, a més de destacar l’horta, possible gràcies a les mines<br />
particulars. Cal destacar que el 1855 s’hi practicava encara la indústria tèxtil a domicili, dependent de<br />
Reus. La majoria de telers pertanyien a l’industrial reusenc Suqué, el qual el 1865 fou amenaçat amb<br />
una vaga a la ciutat davant la seva negativa a tornar-los a Reus. L’agost de 1865 Suqué visità<br />
<strong>Montbrió</strong> amb els dirigents <strong>del</strong> sindicat tèxtil reusencs i constatà que sols funcionaven nou <strong>del</strong>s vint-iquatre<br />
telers.<br />
Pla d’Ordenació Urbanística Municipal de <strong>Montbrió</strong> <strong>del</strong> <strong>Camp</strong><br />
<strong>Memòria</strong> 6
<strong>Montbrió</strong>, que entrà al segle XIX amb 1.493 h el 1900, ha conegut al llarg <strong>del</strong> segle un continuat<br />
despoblament, amb constants temptatives per aturar-lo. Així el 1920 en tenia 1.325, 1.363 el 1940,<br />
1.554 el 1960, 1.528 el 1975, 1.552 el 1978 i 1.493 el 1981. Al començament <strong>del</strong> segle existí la<br />
Cultura de la Dona de <strong>Montbrió</strong> <strong>del</strong> <strong>Camp</strong> i el 1944 es creava la Cooperativa Agrícola.<br />
Pla d’Ordenació Urbanística Municipal de <strong>Montbrió</strong> <strong>del</strong> <strong>Camp</strong><br />
<strong>Memòria</strong> 7
MEMÒRIA DE L’ORDENACIO<br />
CONVENIÈNCIA I OPORTUNITAT DEL PLA<br />
El Planejament urbanístic vigent al municipi està constituït per les Normes Subsidiàries de<br />
Planejament de <strong>Montbrió</strong> <strong>del</strong> <strong>Camp</strong>, aprovades definitivament per la Comissió Territorial d’Urbanisme<br />
de Tarragona el 7 d’octubre de 1992, publicades al DOGC el 21 de desembre de 1992 i per<br />
modificacions puntuals de les esmentades Normes<br />
Atesa la complexitat <strong>del</strong> fet urbà i <strong>del</strong> territori, és convenient la redacció d’una figura de planejament<br />
adient per tal de regular el creixement urbà <strong>del</strong> municipi i establir paràmetres de control i planificació<br />
territorial amb l’objectiu de garantir un desenvolupament sostenible. Així no s’haurien d’entendre el<br />
Pla d’Ordenació Urbanística Municipal com un element exclusiu de gestió <strong>del</strong> fet edificat, sinó com un<br />
element de gestió de tot el territori. La normativa urbanística vigent no s’adequa a les noves<br />
determinacions establertes pel planejament general ni respon a les circumstàncies i necessitats<br />
actuals <strong>del</strong> municipi.<br />
Cal possibilitar el creixement de la població per adaptar-la a les noves necessitats actuals,<br />
compatibilitzant les activitats industrials actuals, amb la diversificació d’altres modalitats industrials,<br />
econòmiques i socials. El POUM pretén consolidar els creixements complint així amb un <strong>del</strong>s principis<br />
de creixement sostenible establert en els articles 3 i 9 <strong>del</strong> Text Refós de la Llei d’Urbanisme, el<br />
principi <strong>del</strong> creixement compacte, i de la no dispersió de l’activitat. El POUM incorpora també les<br />
mesures i directrius que s’estableixen al Pla territorial parcial <strong>del</strong> <strong>Camp</strong> de Tarragona aprovat<br />
definitivament el gener de 2010<br />
La necessitat de la redacció <strong>del</strong> POUM s’explica doncs per:<br />
1. Adequar el planejament a la llei de sòl vigent, incorporant-ne els seus criteris i objectius de<br />
desenvolupament sostenible i promoció de l’habitatge assequible.<br />
2. Promoure i facilitar el creixement de la localitat.<br />
3. La conservació <strong>del</strong> patrimoni arquitectònic, la generació de sòl residencial i per a activitats<br />
econòmiques, la regulació <strong>del</strong>s espais de protecció, el manteniment i millora <strong>del</strong> casc antic i<br />
la previsió de noves infraestructures per complementar les xarxes actuals.<br />
Pla d’Ordenació Urbanística Municipal de <strong>Montbrió</strong> <strong>del</strong> <strong>Camp</strong><br />
<strong>Memòria</strong> 8
INFORMACIÓ URBANÍSTICA<br />
Planejament urbanístic vigent amb anterioritat<br />
El Planejament urbanístic vigent al municipi està constituït per les Normes Subsidiàries de<br />
Planejament de <strong>Montbrió</strong> <strong>del</strong> <strong>Camp</strong>, aprovades definitivament per la Comissió Territorial d’Urbanisme<br />
de Tarragona el 7 d’octubre de 1992, publicades al DOGC el 21 de desembre de 1992 i per<br />
modificacions puntuals de les esmentades Normes.<br />
Planejament territorial i sectorial amb incidència en l’àmbit <strong>del</strong> pla<br />
El planejament territorial de Catalunya<br />
La Llei 23/1983, de 21 de novembre, de política territorial de Catalunya defineix els plans estructurals<br />
territorials a aplicar a Catalunya, que són el Pla territorial general, el Pla territorial parcial i el Pla<br />
territorial sectorial.<br />
Amb aquests nivells de planificació territorial es pretén potenciar i ordenar el creixement <strong>del</strong> territori i,<br />
a la vegada, coordinar les diferents Administracions que tenen competència sobre el territori.<br />
El Pla territorial general de Catalunya<br />
El Pla territorial general de Catalunya (PTGC), redactat per la Generalitat dins de les seves<br />
competències en ordenació <strong>del</strong> territori, va ser aprovat per llei el 16 de març de 1995. Classifica el<br />
territori segons la seva homogeneïtat i indica les zones congestionades, les de desenvolupament i les<br />
deprimides; estableix les normes per permetre el desenvolupament d'un sistema de ciutats<br />
equilibrades; indica les pautes a seguir per al manteniment <strong>del</strong>s recursos i mitjans naturals <strong>del</strong><br />
territori, i preveu els grans sistemes d'infraestructures<br />
EI Pla defineix uns àmbits d'aplicació i de planificació <strong>del</strong>s plans territorials parcials, que, d'acord amb<br />
la Llei 23/1983, podrà agrupar unitats comarcals i en cap cas dividir-les. Els defineix segons criteris de<br />
funcionalitat <strong>del</strong> territori que no s'han de confondre amb els àmbits administratius que establirà la<br />
divisió territorial de Catalunya, en la definició <strong>del</strong>s quals intervindran, probablement, altres criteris, que<br />
són els de funcionalitat.<br />
El Pla territorial parcial <strong>del</strong> <strong>Camp</strong> de Tarragona<br />
En data 12 de gener de 2010, el Govern de Catalunya ha aprovat definitivament el Pla territorial<br />
parcial <strong>del</strong> <strong>Camp</strong> de Tarragona. L'acord de Govern i la normativa <strong>del</strong> Pla han estat publicats en<br />
el Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya núm. 5559, de 3 de febrer de 2010, a l'efecte de la seva<br />
executivitat immediata.<br />
Comprèn les comarques de l'Alt <strong>Camp</strong>, el Baix <strong>Camp</strong>, el Baix Penedès, la Conca de Barberà, el<br />
Priorat i el Tarragonès.<br />
El Pla té per finalitat ordenar el territori per tal de garantir el benestar de la població actual i futura. Per<br />
això el Pla estableix les pautes espacials per a un desenvolupament <strong>del</strong> territori que compleixi les<br />
següents condicions:<br />
a) Que doni cabuda a les previsions de nous habitatges i llocs de treball adoptades com a hipòtesis<br />
de futur per a l’àmbit <strong>del</strong> Pla, amb especial atenció a les necessitats de sòl per a habitatge assequible.<br />
b) Que contribueixi a la generació de riquesa a partir de l’aprofitament ordenat i sostenible <strong>del</strong>s<br />
recursos <strong>del</strong> territori i <strong>del</strong> desvetllament <strong>del</strong> seu potencial endogen.<br />
c) Que la distribució d’usos i la disposició de les xarxes d’infraestructures en el territori afavoreixin una<br />
eficiència econòmica creixent considerada en el conjunt de l’àmbit i en el conjunt de Catalunya.<br />
d) Que els ciutadans, amb independència <strong>del</strong> seu lloc de residència, disposin d’unes condicions<br />
raonablement equiparables en l’accés a la renda i els serveis.<br />
e) Que el desenvolupament sigui sostenible i que respongui als criteris <strong>del</strong> Programa de Planejament<br />
Territorial de Catalunya explicitats en la memòria <strong>del</strong> Pla i que tenen el següent enunciat:<br />
1. Afavorir la diversitat <strong>del</strong> territori, mantenint la referència de la seva matriu biofísica.<br />
Pla d’Ordenació Urbanística Municipal de <strong>Montbrió</strong> <strong>del</strong> <strong>Camp</strong><br />
<strong>Memòria</strong> 9
2. Protegir els espais naturals, agraris i no urbanitzables en general com a components de<br />
l’ordenació <strong>del</strong> territori.<br />
3. Preservar el paisatge com un valor social i un actiu econòmic <strong>del</strong> territori.<br />
4. Moderar el consum de sòl.<br />
5. Afavorir la cohesió social <strong>del</strong> territori i evitar la segregació espacial de les àrees urbanes.<br />
6. Protegir i potenciar el patrimoni urbanístic que vertebra el territori.<br />
7. Facilitar un política d’habitatge eficaç i urbanísticament integrada.<br />
8. Propiciar la convivència d’activitats i habitatge a les àrees urbanes i racionalitzar la implantació de<br />
polígons industrials o terciaris.<br />
9. Aportar mesures de regulació i orientació espacial de la segona residència.<br />
10. Vetllar pel caràcter compacte i continu <strong>del</strong>s nous creixements.<br />
11. Reforçar l’estructura nodal <strong>del</strong> territori a través <strong>del</strong> creixement urbà.<br />
12. Fer de la mobilitat un dret i no una obligació.<br />
13. Facilitar el transport públic mitjançant la polarització i compacitat <strong>del</strong>s sistemes d’assentaments.<br />
14. Atendre especialment la vialitat que estructura territorialment els desenvolupaments urbans.<br />
15. Integrar els espais <strong>del</strong> transport i de la logística en la matriu territorial.<br />
Les principals problemàtiques que es plantegen dins el marc competencial <strong>del</strong> Pla territorial en<br />
l’ordenació <strong>del</strong> sistema d’assentaments urbans <strong>del</strong> <strong>Camp</strong> de Tarragona són:<br />
La necessitat de donar cabuda de la forma més sostenible possible a les previsions de<br />
necessitats d’habitatge i llocs de treball i de garantir uns serveis adequats.<br />
La inexistència d’un mo<strong>del</strong> supramunicipal de creixement per a la segona conurbació catalana<br />
– que és l’àmbit central <strong>del</strong> <strong>Camp</strong> de Tarragona– en termes d’eficiència i sostenibilitat:<br />
actualment, una conurbació sense projecte.<br />
La gran dispersió <strong>del</strong> sòl urbà i <strong>del</strong>s seus diversos usos en el territori i, en conseqüència, els<br />
sobrecostos i ineficiències que se’n deriven en la prestació de serveis i en la mobilitat; i els<br />
impactes que comporta com la fragmentació territorial, la degradació paisatgística i altres.<br />
El malbaratament de sòl per planejaments ineficients. En especial, l’existència d’una gran<br />
extensió de teixits urbans residencials de baixa densitat, sovint infradotats, que malbaraten un<br />
recurs limitat com és el sòl i generen sobrecostos creixents per a la prestació de serveis i la<br />
mobilitat.<br />
Les nombroses afectacions i incompatibilitats territorials entre els diferents usos existents:<br />
aeroport i ciutat, indústria química i turisme, urbanitzacions residencials i indústries, petits<br />
pobles rurals i grans àrees logístiques, etc.<br />
La intensa ocupació de la franja litoral: una ciutat lineal, amb poca estructura urbana i social,<br />
desequilibrada pel que fa a la ràtio residència – treball, sustentada sobre el sector de la<br />
construcció i amb una forta dependència exterior que la converteix en ciutat dormitori.<br />
La limitació <strong>del</strong>s recursos hídrics necessaris per afrontar els creixements esperats.<br />
El Pla territorial, mitjançant les seves determinacions en matèria d’assentaments urbans i<br />
infraestructures, es planteja com objectiu aportar solucions positives a aquestes problemàtiques.<br />
Pla d’Ordenació Urbanística Municipal de <strong>Montbrió</strong> <strong>del</strong> <strong>Camp</strong><br />
<strong>Memòria</strong> 10
Pla Territorial <strong>del</strong> <strong>Camp</strong> de Tarragona<br />
Determinacions normatives <strong>del</strong> PTCT<br />
El Pla territorial, mitjançant les seves normes:<br />
Estableix normativament que les extensions urbanes s’hauran de produir en contigüitat amb<br />
les existents i garantint una certa proporcionalitat i gradualitat.<br />
Estableix normativament que les extensions urbanes s’hauran de formular sota criteris<br />
d’estalvi de sòl i amb una densitat i mixticitat adequades.<br />
Estableix normativament la necessitat de garantir una proporcionalitat adequada entre<br />
població i llocs de treball localitzats.<br />
Fomenta normativament una convivència i contigüitat <strong>del</strong> sòl per activitat econòmica i el<br />
residencial en ares d’uns teixits urbans més mixtes i menys generadors de mobilitat obligada.<br />
Considera una excepcionalitat les àrees d’activitat econòmica aïllades i estableix, per aquests<br />
casos, una justificació <strong>del</strong> seu interès estratègic i un abast plurimunicipal.<br />
Estableix normativament la directriu de que els creixements es produeixin amb harmonia<br />
formal amb les trames urbanes preexistents i el paisatge urbà de l’entorn.<br />
Pla d’Ordenació Urbanística Municipal de <strong>Montbrió</strong> <strong>del</strong> <strong>Camp</strong><br />
<strong>Memòria</strong> 11
Propostes <strong>del</strong> PTCT per al Baix <strong>Camp</strong> i el municipi<br />
Pla d’Ordenació Urbanística Municipal de <strong>Montbrió</strong> <strong>del</strong> <strong>Camp</strong><br />
<strong>Memòria</strong> 12
PROGRAMA DE PARTICIPACIÓ CIUTADANA<br />
Mesures i iniciatives <strong>del</strong> Programa de Participació Ciutadana<br />
Com a part de procés de redacció <strong>del</strong> Pla d’Ordenació Urbanística Municipal s’ha endegat el<br />
desenvolupament <strong>del</strong> Programa de Participació Ciutadana amb l’objectiu de garantir i fomentar els<br />
drets d’iniciativa, d’informació i de participació <strong>del</strong>s ciutadans en el planejament.<br />
Fases d’informació pública preceptives dins de la formulació <strong>del</strong> POUM<br />
1. L’inici <strong>del</strong>s treballs <strong>del</strong> POUM amb la definició <strong>del</strong>s objectius fonamentals que es pretén assolir,<br />
aprovació <strong>del</strong> Programa de Participació ciutadana i presentació de l’avanç <strong>del</strong> planejament.<br />
2. Després de l’aprovació inicial <strong>del</strong> POUM, s’haurà de posar a informació pública durant un 45 dies<br />
(art. 83.4 de la LUC)<br />
3. L’informe mediambiental haurà de ser incorporat al Pla i sotmès al tràmit d’informació pública (art.<br />
83.6 de la LUC)<br />
4. Serà necessari un nou tràmit d’informació pública <strong>del</strong> planejament esmenat, si ho determina la<br />
resolució de suspensió de la Comissió Territorial d’Urbanisme (art. 90.3 de la LUC)<br />
El 3 d’octubre de 2005, el Ple de l’Ajuntament va acordar iniciar el procés de formulació <strong>del</strong> POUM.<br />
El document d’Avanç de planejament, que correspon a la primera fase <strong>del</strong> programa de participació<br />
ciutadana i una vegada la proposta va assolir un grau suficient de definició, va ser exposat a la<br />
població com a part <strong>del</strong> programa de participació ciutadana. L’avanç de planejament va ser presentat<br />
a la Casa de Cultura de <strong>Montbrió</strong> <strong>del</strong> <strong>Camp</strong> el dia 27 d’abril de 2006 i el seu contingut va ser objecte<br />
de consulta pública (art. 4 <strong>del</strong> Reglament parcial de la LUC, vigent en aquell moment). Durant un<br />
període es van atendre consultes tècniques personalitzades a càrrec de l’equip tècnic.<br />
Síntesi de les aportacions i resultats presentats durant el període d’informació pública<br />
Una vegada aprovat el document corresponent a l’aprovació inicial <strong>del</strong> Pla d’Ordenació Urbanística<br />
Municipal i rebudes les possibles al·legacions es transcriu a continuació la síntesi d’aportacions i<br />
resultats de la participació ciutadana dins el procés de desenvolupament <strong>del</strong> planejament.<br />
Pla d’Ordenació Urbanística Municipal de <strong>Montbrió</strong> <strong>del</strong> <strong>Camp</strong><br />
<strong>Memòria</strong> 13
OBJECTIUS I DESCRIPCIÓ DE L’ORDENACIÓ<br />
Objectius<br />
Amb el nou Pla d’ordenació urbanística municipal es pretén:<br />
• La classificació <strong>del</strong> territori en les classes definides pel DL 1/2010 .<br />
• L’establiment de les determinacions que corresponen a cada classe de sòl.<br />
• El desenvolupament per a cada classe de sòl de l’estructura general i el mo<strong>del</strong> <strong>del</strong> territori.<br />
• La determinació <strong>del</strong>s indicadors de creixement, població, recursos i desenvolupament<br />
econòmic i social <strong>del</strong> sistema urbà que hagin de ser considerats per a decidir l’oportunitat i la<br />
conveniència de cada actuació.<br />
• La incorporació de previsions sobre la disponibilitat <strong>del</strong>s recursos hídrics i energètics.<br />
• La definició <strong>del</strong> sistema general d’espais lliures públics.<br />
• Garantir, d’acord amb l’ordenació <strong>del</strong> territori, l’objectiu <strong>del</strong> desenvolupament urbanístic<br />
sostenible i el foment de l’habitatge assequible<br />
• Incorporar els criteris i determinacions contingudes a les figures de planejament de rang<br />
superior.<br />
Descripció de l’ordenació<br />
El POUM incorpora les determinacions <strong>del</strong> Pla territorial per al sòl no urbanitzable i <strong>del</strong>imita les<br />
diferents categories d’aquest tipus de sòl amb la seva regulació específica.<br />
Les actuacions previstes al nucli de <strong>Montbrió</strong> <strong>del</strong> <strong>Camp</strong> tenen per objectiu ordenar l’estructura<br />
existent, definir noves claus més adients amb la realitat constructiva actual i establir les direccions <strong>del</strong><br />
futur creixement tant residencial com industrial.<br />
Dins el sòl qualificat com a Urbà es <strong>del</strong>imiten tres plans de millora urbana i deu Polígons d’Actuació.<br />
Els plans de millora PMU-1 i PMU-2 possibiliten l’obertura de nous vials de connexió <strong>del</strong> nucli de<br />
<strong>Montbrió</strong> amb el nou àmbit de creixement al nord. El PMU-3 desenvolupa un àmbit inclòs al patrimoni<br />
arquitectònic.<br />
El PAU-1 correspon a un sector de sòl no consolidat entre la carretera a Riudoms i el vial de<br />
desviament. L’objectiu de l’actuació és possibilitar l’accés al vial posterior previst d’accés al PAU-1,<br />
així com la seva cessió i correcta urbanització. També la cessió i urbanització de la zona verda al<br />
xamfrà d’accés a la Vila de <strong>Montbrió</strong>, com a punt singular i significatiu. S’haurà de mantenir com a vial<br />
peatonal, l’actual traçat <strong>del</strong> camí <strong>del</strong> cementiri, situat adjacent al SUD-3. Correspon al PERI-3 <strong>del</strong><br />
planejament anterior.<br />
El PAU-2 és un àmbit amb planejament i projecte de reparcel·lació aprovats pendent de la seva<br />
urbanització. És desenvolupa entre el carrer <strong>del</strong> Corralot, el Barranc de l’Ànima Blanca i el SUD-5,<br />
pretén la cessió i correcta urbanització de la vialitat prevista que dóna continuïtat a la ja existent a la<br />
part superior de l’àrea, així com preveure els espais de protecció <strong>del</strong> barranc i l’illa de zona verda<br />
enfrontada al carrer <strong>del</strong> Corralot. Correspon al PERI-6 <strong>del</strong> planejament anterior.<br />
El PAU-3 és un àmbit amb planejament i projecte de reparcel·lació aprovats pendent de la seva<br />
urbanització. Desenvolupa una àrea als dos costats de la carretera de <strong>Montbrió</strong> a Cambrils. Té per<br />
objecte la cessió i correcta urbanització <strong>del</strong>s vials. Correspon al PERI-9 <strong>del</strong> planejament anterior.<br />
El PAU-4 correspon a un sector de sòl no consolidat entre el passeig de Nicolau i els carrers de sant<br />
Antoni i de la Riera. L’objectiu de l’actuació és possibilitar l’ampliació <strong>del</strong> passeig de Nicolau.<br />
Els polígons PAU-5 i PAU-6 tenen com a objectiu l’execució de les obres d’urbanització d’uns vials<br />
entre el carrer <strong>del</strong> Vent i el carrer <strong>del</strong> Doctor Gener, a l’est <strong>del</strong> nucli urbà.<br />
Pla d’Ordenació Urbanística Municipal de <strong>Montbrió</strong> <strong>del</strong> <strong>Camp</strong><br />
<strong>Memòria</strong> 14
El PAU-7 es crea per a possibilitar l’ampliació <strong>del</strong> carrer Guillem de Jorba per la seva connexió amb el<br />
carrer de l’Eixample, al nord <strong>del</strong> nucli urbà.<br />
El PAU-8 desenvolupa una àrea industrial al costat <strong>del</strong> cementiri amb la cessió de la part de vial que<br />
servirà d’enllaç entre l’actual carretera d’accés al municipi i la carretera de Riudecanyes i Botarell, a<br />
través <strong>del</strong> SUD-3. Correspon al PERI-1 <strong>del</strong> planejament anterior.<br />
Els polígons PAU-9 ind i PAU-10 ind desenvolupen àrees industrials seguint la carretera T-310.<br />
Com a sòl urbanitzable <strong>del</strong>imitat es <strong>del</strong>imiten cinc sectors residencials i un industrial.<br />
El sector SUD-1 es planteja a l’oest <strong>del</strong> casc antic i té un ús residencial.<br />
El SUD-2, situat entre la T-310 i la zona de nou Eixample, és residencial.<br />
Els sectors SUD-3, SUD-4 i SUD-5 corresponen a sectors amb el planejament derivat aprovat.<br />
El SUD-3 s’ubica a la zona nord de la vila <strong>del</strong>imitant amb l’actual nucli urbà, el barranc de l’Ànima<br />
Blanca i el camí veïnal existent. Es desenvolupa a base d’habitatges aïllats i de cases unifamiliars en<br />
filera amb espais comunitaris. Els parcs i jardins i equipaments se situaran preferentment a l’espai<br />
adjacent amb el barranc de l’Ànima Blanca. La vialitat prevista permetrà efectuar la circunvalació <strong>del</strong><br />
vial superior <strong>del</strong> municipi, que des de la carretera d’accés relligarà fins a la carretera de Riudecanyes i<br />
Botarell. Correspon al PP-1 <strong>del</strong> planejament anterior.<br />
El SUD-4 desenvolupa una àrea al sud <strong>del</strong> nucli de <strong>Montbrió</strong> <strong>del</strong> <strong>Camp</strong>. Correspon al PP-2 <strong>del</strong><br />
planejament anterior.<br />
El SUD-5 desenvolupa l’àrea corresponent al sector sud de la vila, entre el barranc de l’Ànima Blanca,<br />
la carretera T-310, els habitatges previstos al llarg de l’actual carretera de Cambrils i el PAU-2. Es<br />
desenvolupa a base d’habitatges unifamiliars i plurifamiliars amb la previsió d’un vial al mig de<br />
l’actuació que travessi l’àmbit per tal de connectar la carretera de Cambrils amb el desenvolupament<br />
<strong>del</strong> PP-2 i un passeig a ambdues bandes <strong>del</strong> barranc de l’Ànima Blanca que doni continuïtat a<br />
l’existent, respectant així les servituds de cursos hídrics. Correspon al PP-3 <strong>del</strong> planejament anterior.<br />
El sector SUD-6 ind suposa l’expansió industrial cap a l’est <strong>del</strong> nucli de <strong>Montbrió</strong> <strong>del</strong> <strong>Camp</strong>, seguint la<br />
carretera T-310.<br />
Amb aquestes propostes es considera possible la millora de les deficiències detectades. Les<br />
actuacions concretes en sòl urbà i sòl urbanitzable intenten en definitiva la millora de la qualitat de<br />
vida <strong>del</strong>s vilatans de <strong>Montbrió</strong> <strong>del</strong> <strong>Camp</strong>.<br />
Pla d’Ordenació Urbanística Municipal de <strong>Montbrió</strong> <strong>del</strong> <strong>Camp</strong><br />
<strong>Memòria</strong> 15
Sistema general d’espais lliures públics<br />
superfície<br />
m2<br />
e d if ic a b ilita t<br />
m2/m2<br />
sostre<br />
residencial<br />
m2<br />
V proposta<br />
m2<br />
V<br />
20m2/100m2<br />
SÒL URBÀ<br />
CONSOLIDAT<br />
Clau 1 78.205 147.810<br />
Clau 2 88.704 150.158<br />
Clau 4 4.834 4.002<br />
Clau 5 54.339 42.022<br />
Clau 6 37.734 38.792<br />
Total SUC 382.784 26.402 76.557<br />
SÒL URBÀ NO<br />
CONSOLIDAT<br />
PMU-1 5.022 4.895 979<br />
PMU-2 6.157 4.618 924<br />
PMU-3 1.081 270 0<br />
PAU-1 15.919 8.339 1.667<br />
PAU-2 11.162 5.896 2.441<br />
PAU-3 13.916 14.497 1.473<br />
PAU-4 502 1.110 0<br />
PAU-5 3.373 3.469 0<br />
PAU-6 9.078 8.209 0<br />
PAU-7 6.354 5.636 0<br />
PAU-8 ind 6.969 0 0<br />
PAU-9 ind 29.768 0 2.987<br />
PAU-10 ind 50.735 0 5.628<br />
Total SUnC 56.939 16.099 11.388<br />
SÒL URBANITZABLE<br />
DELIMITAT<br />
SUD-1 105.110 0.50 52.555 24.120<br />
SUD-2 35.990 0.50 17.995 3.599<br />
SUD-3 153.559 0.45 60.490 20.154<br />
SUD-4 97.479 0.50 47.615 19.471<br />
SUD-5 26.364 0.432 10.366 3.959<br />
SUD-6 ind 133.270 0.40 0 13.327<br />
Total SUD 189.021 84.630 37.804<br />
TOTAL 628.744 127.131 125.749<br />
Es pot comprovar que hi ha un fort dèficit de zones verdes en sòl urbà consolidat que amb el<br />
desenvolupament <strong>del</strong> planejament es pot arribar a corregir i assolir el mínim de 20m2 de sòl per cada<br />
100m2 de sostre residencial amb cessions superiors a les superfícies mínimes i la consideració <strong>del</strong><br />
sostre d’ús no residencial <strong>del</strong>s sectors de planejament.<br />
Pla d’Ordenació Urbanística Municipal de <strong>Montbrió</strong> <strong>del</strong> <strong>Camp</strong><br />
<strong>Memòria</strong> 16
Classificació i qualificació <strong>del</strong> sòl<br />
Quadre de classificació i qualificació <strong>del</strong> sòl<br />
SU<br />
consolidat<br />
S uble<br />
<strong>del</strong>imitat en SNU TOTAL<br />
Sistemes i<br />
protecció de sistemes<br />
PMU PAU<br />
Clau E Equipaments 44.165 1.142 45.307<br />
Clau V Zona verda 26.402 14.196 40.598<br />
Clau H Sistema hidràulic 6.069 6.069<br />
Clau X Viari 125.640 21.148 146.788<br />
Clau PX Protecció carreteres 369.272 369.272<br />
Clau PE Protecció l. electriques 69.258 69.258<br />
Clau T<br />
zones<br />
Sistemes tècnics 420 96 32.743 33.259<br />
Clau 1 Nucli antic 78.205 604 78.809<br />
Clau 2 Urbà tradicional 88.704 12.240 100.944<br />
Clau 4 Ordenació oberta 4.834 11.863 16.697<br />
Clau 5 Cases agrupades 54.339 54.339<br />
Clau 6 Cases aïllades 37.734 9.732 47.466<br />
Clau 7 Industrial 35.398 76.880 112.278<br />
Clau 8 Serveis 25.779 25.779<br />
12.260 12.260<br />
SUD-1 105.110 105.110<br />
SUD-2 35.990 35.990<br />
SUD-3 153.559 153.559<br />
SUD-4 97.479 97.479<br />
SUD-5 26.364 26.364<br />
SUD-6 ind 133.270 133.270<br />
SPP<br />
SPT-SIAP<br />
SPE<br />
SU no consolidat<br />
Sòl de protecció<br />
preventiva<br />
Sòl de protecció<br />
territorial d'interès<br />
143.673 143.673<br />
agrari i/o paisatgístic<br />
Sòl de protecció<br />
6.727.717 6.727.717<br />
especial 1.834.185 1.834.185<br />
SHP Sòl d'horts periurbans 30.482 30.482<br />
SF* Sòl foretal 163.194<br />
TOTAL 527.689 12.260 147.901 551.772 9.207.330 10.446.952<br />
* superfícies no comptabilitzades en el total de SNU per superposició de classificacions<br />
Pla d’Ordenació Urbanística Municipal de <strong>Montbrió</strong> <strong>del</strong> <strong>Camp</strong><br />
<strong>Memòria</strong> 17
Quadre <strong>del</strong> sòl subjecte a diferents tipus de gestió<br />
Superfície<br />
m2<br />
POLÍGON<br />
PAU-1 15.919 0.52 8.339 8.339 52 83<br />
PAU-2 11.162 0.53 5.896 5.896 51 57<br />
PAU-3 13.916 1.13 15.672 14.497 138 192<br />
PAU-4 502 3.13 1.573 1.110 219 11<br />
PAU-5 3.373 1.03 3.469 3.469 18 6<br />
PAU-6 9.078 0.90 8.209 8.209 18 16<br />
PAU-7 6.354 1.77 11.230 5.636 88 56<br />
total polígons residencials 60.304 54.388 47.156 421<br />
PAU-8 ind 6.969 0.93 6.447<br />
PAU-9 ind 29.768 0.34 10.258<br />
PAU-10 ind 50.860 0.35 17.801<br />
total polígons industrials 87.597 34.506<br />
total polígons 147.901 88.894 47.156 421<br />
PLA DE MILLORA URBANA<br />
PMU-1 5.022 1.25 6.278 4.895 70 35<br />
PMU-2 6.157 0.75 4.618 4.618 35 22<br />
PMU-3 1.081 1.25 1.351 270 28 3<br />
total plans de millora urbana 12.260 12.247 9.783 60<br />
total SUNC 160.161 101.141 56.939 481<br />
Edificabilitat m2/m2<br />
Sostre màxim edificable<br />
m2<br />
Sostre residencial m2<br />
Densitat màxima hab/Ha<br />
Nombre màxim<br />
d'habitatges<br />
SECTOR<br />
SUD-1 105.110 0.50 52.555 52.555 40 420<br />
SUD-2 35.990 0.50 17.995 17.995 40 144<br />
* SUD-3 153.559 ((1) 0.45 68.029 60.490 25 378<br />
* SUD-4 97.479 0.50 47.615 47.615 50.5 494<br />
* SUD-5 26.364 ((2) 0.432 11.195 10.366 35 92<br />
total SUD residencial 418.502 197.389 189.021 1.528<br />
SUD-6 ind 133.270 0.40 53.308<br />
total SUD industrial 133.270 53.308<br />
total SUD 551.772 250.697 189.021 1.528<br />
(1) superfície computable=151.240m2<br />
(2) superfície computable=25.914m2<br />
* planejament derivat aprovat<br />
total 711.933 351.838 245.960 2.009<br />
Pla d’Ordenació Urbanística Municipal de <strong>Montbrió</strong> <strong>del</strong> <strong>Camp</strong><br />
<strong>Memòria</strong> 18
Observança de l’objectiu de desenvolupament sostenible<br />
Seguint les directrius de la nova Llei d’ urbanisme, es valoren en aquest apartat aquells aspectes de<br />
la planificació, que afecten al mediambient o que responen a la definició que la Llei fa de<br />
desenvolupament urbanístic sostenible.<br />
Així segons el text de la nova Llei:<br />
El desenvolupament urbanístic sostenible es defineix com la utilització racional <strong>del</strong> territori i el medi<br />
ambient i comporta conjuminar les necessitats de creixement amb la preservació <strong>del</strong>s recursos<br />
naturals i <strong>del</strong>s valors paisatgístics, arqueològics, històrics i culturals, a fi de garantir la qualitat de vida<br />
de les generacions presents i futures.<br />
El desenvolupament urbanístic sostenible, atès que el sòl és un recurs limitat, comporta també la<br />
configuració de mo<strong>del</strong>s d’ocupació <strong>del</strong> sòl que evitin la dispersió en el territori, afavoreixin la cohesió<br />
social, considerin la rehabilitació i la renovació en sòl urbà, atenguin la preservació i la millora <strong>del</strong>s<br />
sistemes de vida tradicionals a les àrees rurals i consolidin un mo<strong>del</strong> de territori globalment eficient.<br />
Per aconseguir l’objectiu de creixement sostenible es <strong>del</strong>imita una superfície de sòl urbanitzable que<br />
pugi garantir un creixement sense factors especulatius per manca de sòl. Es prioritza el creixement<br />
<strong>del</strong> nucli existent i s’estableixen criteris més restrictius per a les construccions en sòl no urbanitzable.<br />
Amb aquestes mesures es vol aconseguir la concentració <strong>del</strong>s equipaments i serveis i la utilització<br />
racional <strong>del</strong> territori.<br />
Es dota el sòl no urbanitzable de la normativa adient per la conservació <strong>del</strong>s seus valors paisatgístics<br />
i naturals. Es diferencien i creen les claus Sòl forestal, Sòl de protecció natural i paisatgística i Sòl<br />
rural amb els seus diferents graus de protecció. Es <strong>del</strong>imiten les zones potencialment inundables i la<br />
seva protecció. A l’espera de la redacció de l’esmentat Pla Especial de protecció <strong>del</strong> patrimoni, el Pla<br />
d’Ordenació Urbanística Municipal defineixen un Catàleg d’elements que pel seu interès arqueològic,<br />
històric, artístic, paisatgístic o arquitectònic, han de disposar, de forma urgent, d’una especial<br />
protecció.<br />
La normativa incorpora consideracions d’edificació sostenible amb les regulacions de caràcter<br />
general, la classificació i qualificació <strong>del</strong> sòl i la <strong>del</strong>imitació de àrees de protecció paisatgística, la<br />
regulació <strong>del</strong>s usos i construccions en sòl no edificable, la regulació de la incidència de les activitats<br />
en el medi ambient, i la incorporació expressa de totes les normatives específiques que poden incidir<br />
en el planejament i el procés constructiu, com ara el compliment de la llei 16/2002 de Protecció contra<br />
la contaminació acústica o la gestió de materials i de residus (en tot el procés constructiu es tindrà<br />
cura amb els residus que es generin i es complirà el Decret1612001, de 12 de juny, de Modificació <strong>del</strong><br />
decret 201l1994, de 26 de juliol, regulador <strong>del</strong>s enderrocs i altres residus de la construcció).<br />
Pla d’Ordenació Urbanística Municipal de <strong>Montbrió</strong> <strong>del</strong> <strong>Camp</strong><br />
<strong>Memòria</strong> 19
Justificació <strong>del</strong> compliment de les determinacions <strong>del</strong> Pla Territorial <strong>del</strong> <strong>Camp</strong><br />
de Tarragona PTCT<br />
Assentaments:<br />
El Pla territorial estableix la següent determinació relativa als assentaments:<br />
Nucli de <strong>Montbrió</strong> <strong>del</strong> <strong>Camp</strong> amb estratègia de creixement mitjà.<br />
Espais lliures:<br />
Delimitació de sòl de protecció especial.<br />
Delimitació de sòl de protecció territorial – sòl d’interès agrari i/o paisatgístic.<br />
Delimitació de sòl de protecció especial.<br />
Altres determinacions:<br />
Límit <strong>del</strong> creixement urbà.<br />
Nucli de <strong>Montbrió</strong> <strong>del</strong> <strong>Camp</strong>, creixement mitjà.<br />
D’acord amb l’ Article 3.7<strong>del</strong> PTCT Creixement moderat i mitjà:<br />
1. El Pla estableix aquesta estratègia en aquells nuclis o àrees de mitjana o petita dimensió urbana<br />
que per les seves condicions de sòl i de connectivitat poden tenir un creixement proporcionat a la<br />
seva realitat física com a àrees urbanes. En àmbits on no hi hagi àrees urbanes de major importància,<br />
algunes de les que tenen assignada l’estratègia de creixement moderat poden assolir, en funció <strong>del</strong><br />
seu valor de posició, una funció nodal amb relació al seu entorn pròxim.<br />
2. L’extensió urbana màxima que el Pla d’ordenació urbanística municipal pot proposar és<br />
orientativament la que resulti de l’aplicació de les següents expressions alfanumèriques:<br />
Moderat: E= (30/100)*A*f<br />
Mitjà: E=(60/100)*A<br />
E: superfície de l’extensió urbana admissible<br />
A: superfície de càlcul de l’àrea urbana existent<br />
f: factor de correcció per a nuclis de petita dimensió<br />
3. La superfície de l’àrea urbana existent a considerar en el càlcul (A) s’ha de determinar de la<br />
manera següent: s’han de comptabilitzar tots els sòls consolidats o urbanitzats en la data d’aprovació<br />
definitiva <strong>del</strong> pla territorial, corresponents a trames urbanes d’ús dominant residencial o mixt amb una<br />
presència significativa d’habitatge, incloent-hi tota la superfície viària, de zones verdes i<br />
d’equipaments integrats o associats a aquestes trames, que formen part <strong>del</strong>s àmbits <strong>del</strong>s nuclis<br />
històrics i les seves extensions assenyalats en els Plànols d’ordenació. En la determinació de l’àrea<br />
urbana existent es poden comptabilitzar els sòls urbanitzats no edificats i els sòls en procés<br />
d’urbanització que en l’any d’aprovació <strong>del</strong> Pla territorial es trobaven en procés d’urbanització<br />
avançada i clarament perceptible sobre el terreny. També, en casos excepcionals, poden<br />
comptabilitzar-se les peces de sòl no urbanitzable contigües a l’àrea urbana i ocupades per<br />
edificacions plenament integrades a la vida urbana –com per exemple un equipament, una masia<br />
reconvertida a l’ús hoteler, etc.– que es classifiquin com a sòl urbà i que, per tant, no computen com a<br />
extensió urbana.<br />
(...)<br />
a) No ha d’incrementar en més <strong>del</strong> 60% l’àrea urbana de caràcter residencial i mixt <strong>del</strong>imitada a<br />
efectes de càlcul;<br />
b) Es comptabilitza només el sòl d’activitat econòmica consolidat o urbanitzat que està situat dins<br />
d’una franja al voltant d’aquesta mateixa àrea urbana, d’una amplada igual a la meitat <strong>del</strong> màxim<br />
diàmetre d’aquesta.<br />
(...)<br />
Pla d’Ordenació Urbanística Municipal de <strong>Montbrió</strong> <strong>del</strong> <strong>Camp</strong><br />
<strong>Memòria</strong> 20
5. Quan el municipi no tingui cap àrea diferenciada destinada a activitat industrial, ja sigui formant part<br />
de l’àrea urbana principal o separada d’aquesta, o quan l’àrea industrial existeixi, però hagi exhaurit o<br />
estigui en vies d’exhaurir la disponibilitat de sòl per acollir noves edificacions, es pot augmentar la<br />
superfície de sòl d’extensió urbana admissible resultant de l’aplicació de les condicions establertes<br />
pels apartats 2, 3 i 4 d’aquest article, en un 25% de la seva superfície amb destí a àrea específica<br />
d’activitat industrial. La superfície de sòl pendent d’ocupar en un àrea industrial existent disminueix la<br />
superfície resultant de l’aplicació <strong>del</strong> percentatge assenyalat. La nova àrea per a activitat industrial<br />
s’ha de situar en continuïtat amb la resta de teixits d’extensió, tanmateix per raons topogràfiques,<br />
paisatgístiques o d’ordenació, pot disposar-se separada, però ben articulada, amb la resta de teixits<br />
mitjançant algun espai urbà o periurbà o algun element d’infraestructura o com a extensió d’un àrea<br />
especialitzada existent que el Pla no hagi assenyalat específicament com no extensible.<br />
6. La superfície d’extensió urbana que determinarà el Pla d’ordenació urbanística municipal comprèn<br />
els sectors de sòl urbanitzable i el sòl urbà no consolidat que estigui en disposició d’ésser<br />
desenvolupat per no contenir edificacions i usos de difícil desplaçament. Les àrees de sòl no<br />
consolidat ni urbanitzat que formen part d’una àrea especialitzada i que queden dins la franja descrita<br />
al punt b) de l’apartat 3 d’aquest article, computen com a superfície de l’extensió urbana admissible.<br />
(...)<br />
8. L’extensió que resulta de l’aplicació <strong>del</strong>s apartats anteriors comprèn els teixits urbans de base<br />
residencial i aquells destinats a l’activitat econòmica industrial o terciària que s’integren en la trama<br />
general de l’àrea urbana. L’extensió representa el màxim orientatiu que el Pla considera adequat per<br />
al termini 2006-2026, sense perjudici <strong>del</strong> que assenyala l’article 3.13. En cas que s’hagués d’excedir<br />
aquest màxim, encara que sigui en poca quantitat, s’ha de justificar expressament per la racionalitat<br />
de l’ordenació, la coherència amb els objectius <strong>del</strong> Pla o altres motius d’interès públic.<br />
Pla d’Ordenació Urbanística Municipal de <strong>Montbrió</strong> <strong>del</strong> <strong>Camp</strong><br />
<strong>Memòria</strong> 21
Pla d’Ordenació Urbanística Municipal de <strong>Montbrió</strong> <strong>del</strong> <strong>Camp</strong><br />
<strong>Memòria</strong> 22
(m2) (Ha) CREIXEMENT TEXT REFÓS<br />
716.571 71.66 àrea urbana existent A=Nucli+Eq+I1+I2+I3<br />
397.660 39.77 extensió E=E1+E2+E3+E4+E5+E6+E7+E8<br />
125.391 12.54 extensió industrial = Ei1+Ei2+Ei3<br />
1.239.622 123.96 total<br />
CREIXEMENT MITJÀ<br />
CREIXEMENT MÀXIM PLA TERRITORIAL<br />
716.571 71.66 Àrea urbana existent A=Nucli+Eq+I1+I2+I3<br />
429.943 42.99 extensió màxima Emàx=(60/100)*A<br />
107.486 10.75 increment màxim sòl industrial=(25/100)*E<br />
1.253.999 125.40 total<br />
(m2)<br />
614.881 Nucli<br />
22.832 Eq<br />
40.343 I1<br />
8.747 I2<br />
29.768 I3<br />
163.885 E1<br />
105.110 E2<br />
36.045 E3<br />
7.388 E4<br />
39.996 E5<br />
28.764 E6<br />
6.823 E7<br />
9.649 E8<br />
114.874 Ei1<br />
7.652 Ei2<br />
2.865 Ei3
Justificació de les reserves d’habitatge amb protecció<br />
Superfície<br />
m2<br />
Edificabilitat m2/m2<br />
Sostre màxim edificable<br />
m2<br />
POLÍGON<br />
PAU-1 15.919 0.52 8.339 8.339 52 83 5.837 70% 58 2.502 30% 25<br />
PAU-2 11.162 0.53 5.896 5.896 51 57 4.717 80% 45 1.179 20% 12<br />
PAU-3 13.916 1.13 15.672 14.497 138 192 14.497 100% 192<br />
PAU-4 502 3.13 1.573 1.110 219 11 1.110 100% 11<br />
PAU-5 3.373 1.03 3.469 3.469 18 6 3.469 100% 6<br />
PAU-6 9.078 0.90 8.209 8.209 18 16 8.209 100% 16<br />
PAU-7 6.354 1.77 11.230 5.636 88 56 5.636 100% 56<br />
total polígons residencials 60.304 54.388 47.156 421 43.475 384 3.681 37<br />
PAU-8 ind 6.969 0.93 6.447<br />
PAU-9 ind 29.768 0.34 10.258<br />
PAU-10 ind 50.860 0.35 17.801<br />
total polígons industrials 87.597 34.506<br />
total polígons 147.901 88.894 47.156 421 43.475 384 3.681 37<br />
PLA DE MILLORA URBANA<br />
PMU-1 5.022 1.25 6.278 4.895 70 35 3.426 70% 20 1.469 30% 15<br />
PMU-2 6.157 0.75 4.618 4.618 35 22 3.233 70% 9 1.385 30% 13<br />
PMU-3 1.081 1.25 1.351 270 28 3 270 100% 3<br />
total plans de millora urbana 12.260 12.247 9.783 60 6.929 32 2.854 28<br />
total SUNC 160.161 101.141 56.939 481 50.404 416 6.535 65<br />
SECTOR<br />
SUD-1 105.110 0.50 52.555 52.555 40 420 36.788 70% 262 15.767 30% 158<br />
SUD-2 35.990 0.50 17.995 17.995 40 144 12.596 70% 90 5.399 30% 54<br />
* SUD-3 153.559 ((1) 0.45 68.029 60.490 25 378 60.490 100% 378<br />
* SUD-4 97.479 0.50 47.615 47.615 50.5 494 36.879 77% 377 10.736 23% 117<br />
* SUD-5 26.364 ((2) 0.432 11.195 10.366 35 92 9.316 90% 77 1.050 10% 15<br />
total SUD residencial 418.502 197.389 189.021 1.528 156.069 1.184 32.952 344<br />
SUD-6 ind 133.270 0.40 53.308<br />
total SUD industrial 133.270 53.308<br />
total SUD 551.772 250.697 189.021 1.528 156.069 1.184 32.952 344<br />
(1) superfície computable=151.240m2<br />
(2) superfície computable=25.914m2<br />
* planejament derivat aprovat<br />
Sostre residencial m2<br />
Densitat màxima hab/Ha<br />
Nombre màxim<br />
d'habitatges<br />
total 711.933 351.838 245.960 2.009 206.473 1.600 39.487 409<br />
Es qualifica el sòl corresponent al 30% <strong>del</strong> sostre residencial de nova implantació per a la construcció<br />
d’habitatge de protecció pública, <strong>del</strong> qual un 20% s’ha de destinar a habitatges amb protecció oficial<br />
de règim general i de règim especial i un 10% a habitatges amb protecció oficial de preu concertat<br />
En els polígons PAU-2 i PAU-3 no s’ha de considerar el seu sostre a efectes <strong>del</strong> càlcul de les<br />
reserves mínimes obligatòries que estableix l’article 57.3 <strong>del</strong> TRLUC, donat que són àmbits amb el<br />
planejament i projecte de reparcel·lació aprovats.<br />
L’objectiu <strong>del</strong>s polígons PAU-4, PAU-5, PAU-6 i PAU-7 és l’execució de les obres d’urbanització d’uns<br />
vials. El PMU-3 és un petit àmbit inclòs al patrimoni arquitectònic.<br />
En relació als sectors de sòl urbanitzable, el SUD-3, SUD-4 i SUD-5 no s’ha de considerar el seu<br />
sostre a efectes <strong>del</strong> càlcul de les reserves mínimes obligatòries perquè són sectors amb planejament<br />
derivat aprovat corresponents respectivament al PP-1, PP-2 i PP-3 <strong>del</strong> planejament anterior.<br />
Sostre d'habitatge lliure<br />
m2<br />
Pla d’Ordenació Urbanística Municipal de <strong>Montbrió</strong> <strong>del</strong> <strong>Camp</strong><br />
<strong>Memòria</strong> 23<br />
% sostre residencial<br />
Nombre d'habitatges lliures<br />
Sostre d'habitatges amb<br />
protecció pública<br />
% sostre residencial<br />
Nombre d'habitatges amb<br />
protecció pública
Repartiment de l’habitatge amb protecció<br />
Sostre d'habitatges amb<br />
protecció pública<br />
% sostre residencial<br />
Nombre d'habitatges amb<br />
protecció pública<br />
POLÍGON<br />
PAU-1 2.502 30% 25 1.668 20% 17 834 10% 8<br />
PAU-2 1.179 20% 12 786 13% 8 393 7% 4<br />
PAU-3<br />
PAU-4<br />
PAU-5<br />
PAU-6<br />
PAU-7<br />
total polígons residencials 3.681 37 2.454 25 1.227 12<br />
PAU-8 ind<br />
PAU-9 ind<br />
PAU-10 ind<br />
total polígons industrials<br />
total polígons<br />
PLA DE MILLORA URBANA<br />
3.681 37 2.454 25 1.227 12<br />
PMU-1 1.469 30% 15 979 20% 10 490 10% 5<br />
PMU-2<br />
PMU-3<br />
1.385 30% 13 924 20% 9 461 10% 4<br />
total plans de millora urbana 2.854 28 1.903 19 951 9<br />
total SUNC<br />
SECTOR<br />
6.535 65 4.357 44 2.178 21<br />
SUD-1 15.767 30% 158 10.511 20% 105 5.256 10% 53<br />
SUD-2<br />
* SUD-3<br />
5.399 30% 54 3.599 20% 36 1.800 10% 18<br />
* SUD-4 10.736 23% 117 7.157 15% 78 3.579 8% 39<br />
* SUD-5 1.050 10% 15 700 7% 10 350 3% 5<br />
total SUD residencial<br />
SUD-6 ind<br />
total SUD industrial<br />
32.952 344 21.967 229 10.985 115<br />
total SUD 32.952 344 21.967 229 10.985 115<br />
Sostre d'habitatges amb<br />
protecció pública<br />
% sostre residencial<br />
Nombre d'habitatges amb<br />
protecció pública<br />
Sostre d'habitatges amb<br />
protecció pública<br />
Pla d’Ordenació Urbanística Municipal de <strong>Montbrió</strong> <strong>del</strong> <strong>Camp</strong><br />
<strong>Memòria</strong> 24<br />
% sostre residencial<br />
Nombre d'habitatges amb<br />
protecció pública<br />
total 39.487 409 26.324 273 13.163 136
Mesures adoptades per a l’assoliment d’una mobilitat sostenible<br />
En les propostes per a una mobilitat sostenible s’ha tingut present el Pla local de seguretat viària de<br />
<strong>Montbrió</strong> <strong>del</strong> <strong>Camp</strong> redactat pel Servei català de Trànsit al setembre <strong>del</strong> 2007. Aquest pla es va<br />
redactar per a reduir els trams d’inseguretat al municipi, reduir la indisciplina viària, traçar un eix<br />
d’actuacions en favor de la seguretat viària i elaborar un seguit de mesures amb vista a la consecució<br />
<strong>del</strong>s objectius plantejats.<br />
La diagnosi d’aquest pla va constatar l’existència d’un alt grau de trànsit de pas al centre <strong>del</strong> poble<br />
amb una quantitat important de vehicles pesats; predomini de carrers estrets de doble sentit i amb un<br />
carril per a aparcament en filera; amplades de voreres insuficients, escasses restriccions per a<br />
aparcar que generen manca de visibilitat; manca de passos de vianants, etc.<br />
Les principals actuacions d’aquest pla són les següents:<br />
- fer una circunvalació exterior entre la rotonda de la intersecció <strong>del</strong> passeig Nicolau amb les<br />
carreteres de Botarell i Riudecanyes i la intersecció entre la T-310 i l’avinguda Sant Jordi;<br />
- establir sentit únic als carrers de la xarxa secundària;<br />
- establir voreres i passos de vianants als trams <strong>del</strong> passeig Nicolau i de l’avinguda Sant Jordi i<br />
establir un límit de velocitat de 40 Km/h;<br />
- disposar els sentits de circulació per a establir una circumvalació interior suprimint el trànsit<br />
motoritzat <strong>del</strong>s carrers <strong>del</strong> casc antic;<br />
- urbanitzar el Caminet de la Mina <strong>del</strong>s frares com a passeig de vianants;<br />
- establir una col·laboració amb la Diputació i els municipis veïns amb l’objectiu d’establir<br />
connexions interurbanes segures per als ciclistes;<br />
- establir carril de bicicletes a l’avinguda Capelleta entre el camí de Vilanova i la T-310:<br />
- reordenar la circulació a la intersecció entre l’avinguda Sant Jordi i el passeig Nicolau:<br />
- prolongar la rambla de vianants <strong>del</strong> passeig Nicolau cap al sud per El Corralot i el camí de<br />
Vinyols fins a la T-310:<br />
- ampliar les voreres de la xarxa secundària;<br />
- establir paviment únic als carrers <strong>del</strong> casc antic.<br />
Propostes sobre la mobilitat <strong>del</strong>s vianants<br />
La xarxa d’itineraris principals per a vianants té prioritat sobre la resta de modes de transport. Ha de<br />
garantir un espai mínim lliure sense obstacles per a vianants, millorar la seguretat viària reduïnt el risc<br />
d’accidents de vianants, donar prioritat als sectors d’edat més febles i amb major risc de patir un<br />
accident (nens, gent gran, persones amb disminucions físiques o psíquiques, etc), aconseguir un<br />
espai públic sense barreres arquitectòniques o urbanístiques, etc.<br />
Actualment existeixen dos potents eixos per al trànsit a peu: el primer és l’avinguda de Sant Jordi i la<br />
seva prolongació cap a l’oest pel carrer Major i l’avinguda Capelleta. L’altre és el passeig Nicolau.<br />
Atesa la gran circulació pel passeig de Nicolau, generada principalment pel trànsit de vehicles<br />
provinents o en direcció als nuclis veïns de Riudecanyes i Botarell, entre d’altres, i la problemàtica<br />
que això genera en aquesta part <strong>del</strong> nucli urbà, es dóna resposta alliberant la part central <strong>del</strong> nucli<br />
d’aquesta intensitat de circulació proposant un vial de 16 m d’ample que va des <strong>del</strong> punt de bifurcació<br />
enfornt <strong>del</strong> cementiri fins enllaçar amb el passeig de Nicolau. A la xarxa secundària, es proposa<br />
establir la següent xarxa principal per a vianants:<br />
- prolongar el passeig de Nicolau amb el Corralot i el Camí de Vinyols per tenir un passseig<br />
sense interrupcions des de l’extrem nord <strong>del</strong> passeig Nicolau fins a la intersecció entre el camí<br />
de Vinyols i la T-310;<br />
- el·liminar el trànsit motoritzat <strong>del</strong> carrer Major;<br />
- connectar el carrer <strong>del</strong> Rec amb el SUD-1;<br />
- establir un tercer eix des de la plaça de la Vila, el carrer <strong>del</strong> Rec (el·liminant el trànsit motoritzat)<br />
i el carrer Sant Antoni cap a la rotonda d’intersecció amb el passeig Nicolau i les carreteres de<br />
Botarell i Riudecanyes;<br />
Aquesta xarxa d’itineraris per a vianants ha d’assegurar la connectivitat amb els indrets on es generi<br />
un nombre important de desplaçaments a peu o amb mitjans auxiliars i com a mínim els següents:<br />
Pla d’Ordenació Urbanística Municipal de <strong>Montbrió</strong> <strong>del</strong> <strong>Camp</strong><br />
<strong>Memòria</strong> 25
- parades d’autobús;<br />
- escola vella i escola nova, casa de cultura i biblioteca, casa de la vila i llar d’avis;<br />
- mercat;<br />
- piscina i equipaments esportius;<br />
- polígons industrials.<br />
Propostes sobre la mobilitat en transport públic col·lectiu<br />
El municipi disposa de parada d’autobusos de la línia “Pratdip-Reus-Tarragona” de l’empresa Reus-<br />
Tarragona Bus S.L. i de la línia “Alforja-Salou”de T. y J. Plana Empresa Plana, S.L.<br />
La parada de <strong>Montbrió</strong> <strong>del</strong> <strong>Camp</strong> és a la cruïlla entre el carrer Nou i el passeig Nicolau. La connexió<br />
en transport públic amb un àmbit superior s’articula principalment des de Reus, on hi ha una major<br />
oferta de línies d’autobús i diversos serveis de ferrocarril de RENFE.<br />
Es proposa col·locar unaltra parada a l’avinguda de la Capelleta, a prop <strong>del</strong> SUD-1, ja que la que<br />
existeix actualment no arriba a cobrir la totalitat de l’àmbit.<br />
Les dimensions i nombre d’habitants de <strong>Montbrió</strong> <strong>del</strong> <strong>Camp</strong> fan que no sigui necessària una xarxa de<br />
tranport públic intramunicipal.<br />
També es proposa la modificació <strong>del</strong> servei de tranport públic intermunicipal urbà d’autobús de<br />
manera que aquest millori i augmenti l’actual servei. També es proposa fer recomanacions a RENFE<br />
sobre milllores d’accessibilitat, seguretat i higiene, i d’augment <strong>del</strong> nombre de trens en ambdós sentits<br />
de circulació.<br />
Propostes sobre la mobilitat en bicicleta<br />
La bicicleta és adequada per a distàncies inferiors a 8 Km, distància en la que pot substituir el vehicle<br />
privat; a més és un mitjà de transport més ràpid que el cotxe, si es calcula el temps de porta a porta<br />
(velocitat mitjana en zona urbana de 15-25 Km/h). La bicicleta és un mitjà compacte, relativament<br />
accessible, sa i ecològic.<br />
Una vegada desviat el trànsit de pas fora <strong>del</strong> nucli es proposa crear una xarxa d’itineraris principals<br />
per a bicicletes al nucli de <strong>Montbrió</strong>. En trams com l’avinguda Capelleta on hi ha un excès d’amplada<br />
de la calçada s’aprofitaria per a col·locar un carril de bicicletes. Des d’aquesta avinguda l’itinerari de<br />
bicicletes faria un recorregut fins arribar a la Plaça de la Vila.<br />
Aquesta xarxa d’itineraris per a bicicletes ha d’assegurar la connectivitat de tots els indrets on es<br />
generi un major nombre de desplaçaments:<br />
- parades d’autobús;<br />
- escola vella i escola nova, casa de cultura i biblioteca, casa de la vila i llar d’avis;<br />
- mercat;<br />
- piscina i equipaments esportius;<br />
- polígons industrials.<br />
A part, es proposa que en el planejament derivat es crei una xarxa viària per a bicicletes com a mitjà<br />
de transport a potenciar.<br />
Les reduïdes distàncies entre <strong>Montbrió</strong> <strong>del</strong> <strong>Camp</strong> i els pobles veïns justifiquen la creació de carrils de<br />
biciletes a les següents carreteres: la T-310 a Riudoms i Mont-roig <strong>del</strong> <strong>Camp</strong>, la T-312 al Parc de<br />
Samà i la T-320 al Botarell.<br />
Pla d’Ordenació Urbanística Municipal de <strong>Montbrió</strong> <strong>del</strong> <strong>Camp</strong><br />
<strong>Memòria</strong> 26
AGENDA I AVALUACIÓ ECONÒMICA I FINANCERA<br />
AGENDA<br />
El Pla d’Ordenació Urbanística Municipal es desenvolupa per mitjà de plans de millora urbana,<br />
polígons d’actuació urbanística i plans parcials:<br />
Plans de millora urbana:<br />
PMU-1, PMU-2, PMU-3<br />
Polígons d’actuació urbanística:<br />
PAU-1, PAU-2, PAU-3, PAU-4, PAU-5, PAU-6, PAU-7, PAU-8 ind, PAU-9 ind i PAU-10 ind<br />
Sectors en sòl urbanitzable <strong>del</strong>imitat:<br />
SUD-1, SUD-2, SUD-3, SUD-4, SUD-5, SUD-6 ind<br />
El nombre d’habitatges previstos és de 2.009 : 481 en sòl urbà no consolidat i 1.528 en sòl<br />
urbanitzable <strong>del</strong>imitat.<br />
D’aquests habitatges 409 es destinaran a habitatges socials: 65 en sòl urbà no consolidat i 344 en sòl<br />
urbanitzable <strong>del</strong>imitat. En els polígons d’actuació urbanística, els plaços en aquesta modalitat<br />
d’habitatge no poden ser superiors a dos anys entre que la parcel·la obté la condició de solar i l’inici<br />
de les obres. El plaç ha de ser d’un màxim de 3 anys per a llur finalització, a comptar des de la data<br />
d’atorgament de la llicència de les obres.<br />
Per tal de garantir un creixement coherent <strong>del</strong> municipi s’estableix el següent:<br />
En els sectors SUD-3, SUD-4 i SUD-5, que tenen el pla parcial aprovat, el potencial d’edificis<br />
s’haurà de realitzar en un màxim de dos quatriennis.<br />
Si en sis anys els sectors no estan urbanitzats, hauran de tornar a redactar el pla parcial.<br />
Els plans de millora urbana PMU-1 i PMU-2 es tramitaran en el segon quatrienni.<br />
El primer pla de millora que es desenvolupi haurà de fer una ordenació conjunta <strong>del</strong>s dos<br />
plans que serà vinculant pel segon que es desenvolupi.<br />
El PMU-3 es desenvoluparà també en el segon quatrienni.<br />
El polígon PAU-1 haurà de realitzar en el primer quatrienni el 50% <strong>del</strong>s habitatges i en el<br />
segon quatrienni la resta.<br />
Els polígons PAU-2, PAU-3, PAU-4, PAU-6, PAU-8 ind, PAU-9 ind i PAU-10 ind es<br />
desenvoluparan en el primer quatrienni i els polígons PAU-5, PAU-7 en el segon quatrienni .<br />
El sector SUD-1 es dividirà en polígons que es desenvoluparan en vuit anys.<br />
El SUD-2 es desenvoluparà en el segon quatrienni i el SUD-6 ind en el primer.<br />
Pla d’Ordenació Urbanística Municipal de <strong>Montbrió</strong> <strong>del</strong> <strong>Camp</strong><br />
Agenda i Avaluació econòmica i financera 27
AVALUACIÓ ECONÒMICA I FINANCERA<br />
Càlcul cost d’execució de la urbanització<br />
Hom ha calculat les despeses d’urbanització <strong>del</strong>s diferents àmbits de planejament contemplats en el<br />
Pla d’Ordenació Urbanística municipal per comprovar la repercussió d’aquestes despeses en funció<br />
<strong>del</strong> sostre edificable i avaluar la viabilitat econòmica de les actuacions.<br />
S’han considerat dos preus bàsics:<br />
Cost d’urbanització: vials 120,00 €/m2<br />
Cost d’urbanització : parcs i jardins 25,00 €./m2<br />
percentage<br />
%<br />
superfície<br />
m2<br />
cost<br />
€/m2<br />
preu total<br />
€<br />
sostre 90% sostre<br />
m2 m2<br />
repercussió<br />
€/m2 stre<br />
PMU-1<br />
Parcs i jardins 341.26% 17.138 25.00 428.450.00<br />
Vialitat 656.47% 32.968 120.00 3.956.160.00<br />
total 5.022 4.384.610.00 68.029 61.226 71.61<br />
PMU-2<br />
Parcs i jardins 50.98% 3.139 25.00 78.475.00<br />
Vialitat 109.27% 6.728 120.00 807.360.00<br />
total 6.157 885.835.00 11.125 10.013 88.47<br />
PMU-3<br />
Parcs i jardins 0.00% 0 25.00 0.00<br />
Vialitat 40.06% 433 120.00 51.960.00<br />
total 1.081 51.960.00 8.497 7.647 6.79<br />
PAU-1<br />
Parcs i jardins 100.00% 1.667 25.00 41.675.00<br />
Vialitat 100.00% 6.161 120.00 739.320.00<br />
total 15.919 780.995.00 8.339 7.505 104.06<br />
PAU-2<br />
Parcs i jardins 100.00% 2.441 25.00 61.025.00<br />
Vialitat 154.65% 3.775 120.00 453.000.00<br />
total 11.162 514.025.00 15.672 14.105 36.44<br />
PAU-3<br />
Parcs i jardins 10.58% 1.473 25.00 36.825.00<br />
Vialitat 40.18% 5.592 120.00 671.040.00<br />
total 13.916 707.865.00 5.896 5.306 133.40<br />
PAU-4<br />
Parcs i jardins 0.00% 0 25.00 0.00<br />
Vialitat 7.77% 39 120.00 4.680.00<br />
total 502 4.680.00 11.700 10.530 0.44<br />
PAU-5<br />
Parcs i jardins 0.00% 0 25.00 0.00<br />
Vialitat 14.29% 482 120.00 57.840.00<br />
total 3.373 57.840.00 1.573 1.416 40.86<br />
PAU-6<br />
Parcs i jardins 0.00% 0 25.00 0.00<br />
Vialitat 24.64% 2.237 120.00 268.440.00<br />
total 9.078 268.440.00 35.915 32.324 8.30<br />
PAU-7<br />
Parcs i jardins 0.00% 0 25.00 0.00<br />
Vialitat 14.18% 901 120.00 108.120.00<br />
total 6.354 108.120.00 35.915 32.324 3.34<br />
PAU-8 ind<br />
Parcs i jardins 0.00% 0 25.00 0.00<br />
Vialitat 7.49% 522 120.00 62.640.00<br />
total 6.969 62.640.00 35.915 32.324 1.94<br />
PAU-9 ind<br />
Parcs i jardins 10.03% 2.987 25.00 74.675.00<br />
Vialitat 3.82% 1.136 120.00 136.320.00<br />
total 29.768 210.995.00 35.915 32.324 6.53<br />
PAU-10 ind<br />
Parcs i jardins 11.09% 5.628 25.00 140.700.00<br />
Vialitat 0.83% 421 120.00 50.520.00<br />
total 50.735 191.220.00 35.915 32.324 5.92<br />
TOTAL SUNC 160.036 8.229.225.00<br />
Pla d’Ordenació Urbanística Municipal de <strong>Montbrió</strong> <strong>del</strong> <strong>Camp</strong><br />
Agenda i Avaluació econòmica i financera 28
percentage<br />
%<br />
superfície<br />
m2<br />
cost<br />
€/m2<br />
preu total<br />
€<br />
sostre 90% sostre<br />
m2 m2<br />
repercussió<br />
€/m2 stre<br />
SUD-1<br />
Parcs i jardins 22.95% 24.120 25.00 603.000.00<br />
Vialitat 16.00% 16.818 120.00 2.018.112.00<br />
total 105.110 2.621.112.00 52.380 47.142 55.60<br />
SUD-2<br />
Parcs i jardins 10.00% 3.599 25.00 89.975.00<br />
Vialitat 16.00% 5.758 120.00 691.008.00<br />
total 35.990 780.983.00 30.478 27.430 28.47<br />
SUD-3<br />
Parcs i jardins 11.03% 16.940 25.00 423.500.00<br />
Vialitat 21.76% 33.409 120.00 4.009.080.00<br />
total 153.559 4.432.580.00 30.478 27.430 161.59<br />
SUD-4<br />
Parcs i jardins 18.39% 17.930 25.00 448.250.00<br />
Vialitat 23.73% 23.129 120.00 2.775.480.00<br />
total 97.479 3.223.730.00 30.478 27.430 117.52<br />
SUD-5<br />
Parcs i jardins 8.51% 2.243 25.00 56.075.00<br />
Vialitat 25.52% 6.728 120.00 807.360.00<br />
total 26.364 863.435.00 30.478 27.430 31.48<br />
SUD-6 ind<br />
Parcs i jardins 10.00% 13.327 25.00 333.175.00<br />
Vialitat 16.00% 21.323 120.00 2.558.784.00<br />
total 133.270 2.891.959.00 134.479 121.031 23.89<br />
TOTAL SUD 274.370 6.294.054.00<br />
Pla d’Ordenació Urbanística Municipal de <strong>Montbrió</strong> <strong>del</strong> <strong>Camp</strong><br />
Agenda i Avaluació econòmica i financera 29
Pla d’Ordenació Urbanística Municipal de <strong>Montbrió</strong> <strong>del</strong> <strong>Camp</strong><br />
Agenda i Avaluació econòmica i financera 30
ESTUDI HIDROGEOLÒGIC DEL TERME MUNICIPAL DE MONTBRIÓ DEL CAMP<br />
Amb data de desembre <strong>del</strong> 2007, els geòlegs Albert Vidal i Francesc Romero han el·laborat un estudi<br />
hidrogeològic <strong>del</strong> terme municipal. En l’estudi s’analitzen els següents punts: situació geològica<br />
regional i objectius de l’estudi, inventari de punts d’aigua, evolució piezomètrica, paràmetres<br />
hidràulics, hidroquímica, geofísica de superfície, balanç hídric i mo<strong>del</strong> conceptual. L’estudi finalitza<br />
amb una sèrie de recomanacions.<br />
Pla d’Ordenació Urbanística Municipal de <strong>Montbrió</strong> <strong>del</strong> <strong>Camp</strong><br />
Estudi hidrogeològic 31
Pla d’Ordenació Urbanística Municipal de <strong>Montbrió</strong> <strong>del</strong> <strong>Camp</strong><br />
Estudi hidrogeològic 32
INFORME DELS RISCOS GEOLÒGICS NATURALS DEL TERME MUNICIPAL DE<br />
MONTBRIÓ DEL CAMP<br />
Pla d’Ordenació Urbanística Municipal de <strong>Montbrió</strong> <strong>del</strong> <strong>Camp</strong><br />
Informe <strong>del</strong>s riscos geològics naturals 33
Pla d’Ordenació Urbanística Municipal de <strong>Montbrió</strong> <strong>del</strong> <strong>Camp</strong><br />
Informe <strong>del</strong>s riscos geològics naturals 34
Ramon París Robusté<br />
Geòleg consultor<br />
Informe <strong>del</strong>s riscos geològics naturals <strong>del</strong> terme municipal de <strong>Montbrió</strong> <strong>del</strong> <strong>Camp</strong><br />
INFORME DELS RISCOS GEOLÒGICS NATURALS DEL TERME MUNICIPAL<br />
DE MONTBRIÓ DEL CAMP ( Comarca <strong>del</strong> Baix <strong>Camp</strong>)<br />
I N D E X:<br />
1.- OBJECTE ....................................................................... 2<br />
2.- MARC GEOGRÀFIC..................................................... 2<br />
3.- MARC GEOLÒGIC ...................................................... 4<br />
4.- RISCOS GEOLÒGICS NATURALS ...................... 6<br />
4.1.- Tipus de subsòl. ......................................... 8<br />
4.2.- Inundacions i/o Avingudes....................... 9<br />
4.2.1.- Torrentades i/o cons de dejecció ...... 12<br />
4.3.- Moviments de masses.................................. 12<br />
4.3.1. inestabilitat de vessants.............. 13<br />
4.4.- Perillositat geològica.................................... 14<br />
4.5.- Risc Sismic...................................................... 15<br />
4.6.- Escorrentia urbana....................................... 18<br />
Tarragona, 8 de juliol de 2009<br />
________________________________________ Informe _____________________________________ 1
1.- OBJECTE.-<br />
Ramon París Robusté<br />
Geòleg consultor<br />
Informe <strong>del</strong>s riscos geològics naturals <strong>del</strong> terme municipal de <strong>Montbrió</strong> <strong>del</strong> <strong>Camp</strong><br />
L’objecte <strong>del</strong> present estudi és la determinació <strong>del</strong>s riscs geològics naturals <strong>del</strong><br />
municipi de <strong>Montbrió</strong> <strong>del</strong> <strong>Camp</strong> que amb la seva descripció ha de completar la<br />
documentació <strong>del</strong> la memòria <strong>del</strong> Pla d’ordenació Urbanística municipal de <strong>Montbrió</strong> <strong>del</strong><br />
<strong>Camp</strong>.<br />
El Document es redacta amb la finalitat d’observar el comportament s’ s’escau <strong>del</strong>s<br />
riscos geològics naturals que segons l’article 69.2 i l’ article 72.1 <strong>del</strong> Decret 305/2006<br />
<strong>del</strong> 18 de juliol, pel que s’aprova el Reglament de la Llei d’urbanisme, s¡ha d’incloure les<br />
característiques naturals, i els seus riscos .<br />
2.- MARC GEOGRÀFIC.-<br />
El municipi de <strong>Montbrió</strong> <strong>del</strong> <strong>Camp</strong>, pertany a la comarca <strong>del</strong> Baix <strong>Camp</strong>, que juntament<br />
amb la comarca de l’Alt <strong>Camp</strong> i el Tarragonès, conformen la plana <strong>del</strong> <strong>Camp</strong> de<br />
Tarragona.<br />
El terme de <strong>Montbrió</strong> <strong>del</strong> <strong>Camp</strong> s’estén per 10,50 Km2, entre les rieres de Riudecanyes,<br />
que el separa de Mont-roig pel oest, i d’Alforja, al est que, encara que per dintre el<br />
terme de <strong>Montbrió</strong>, passa molt a prop de la partió amb Vinyols i Riudoms . El terme<br />
limita, a més, amb Riudecanyes, Botarell, pel nord i Cambrils pel sud.<br />
El relleu és totalment planer i d’aquí la gran presència de conreus amb cases i masies<br />
disperses entre aquests. Els conreus majoritaris són de secà (vinya olivera i garrofers),<br />
tot i que també podem trobar regadiu, amb el cultiu d’avellaners, presseguers i altres<br />
fruiters,<br />
Les cotes sobre el nivell <strong>del</strong> mar al nord <strong>del</strong> terme és de 166 m. s. n. m i cap al sud<br />
termenejant amb el terme de Cambrils de 104 m .s. n. m amb un tram longitudinal de<br />
1150 metres i en conseqüència amb una pendent generalitzada de l’ordre <strong>del</strong> 5º<br />
És travessat, de nord a sud per una sèrie de barrancs, com son el barranc de les<br />
Esclotes o de Segura , el torrent de Taguells, el de la Font Vella que flueix fins al<br />
torrent de l’ Anima Blanca o riera de <strong>Montbrió</strong>, i al extrem est el municipi per la riera<br />
d’ Alforja.<br />
________________________________________ Informe _____________________________________ 2
Ramon París Robusté<br />
Geòleg consultor<br />
Informe <strong>del</strong>s riscos geològics naturals <strong>del</strong> terme municipal de <strong>Montbrió</strong> <strong>del</strong> <strong>Camp</strong><br />
Situació geogràfica <strong>del</strong> terme<br />
©Institut Cartogràfic de Catalunya<br />
Escala 1: 50.000<br />
L' economia local tradicional es basa en una rica agricultura de regadiu i secà. Els<br />
conreus principals són, en el secà, l' olivera , la vinya, els ametllers i els garrofers. Al<br />
regadiu, els avellaners, els presseguers, la verdura i altres fruiters.<br />
Un altre apartat de l' economia local és la indústria. Existeixen petites fàbriques de<br />
persianes, mobles a mida, metal·lúrgiques , PVC, de material quirúrgic, de pinsos, de<br />
confecció, de marroquineria, gràfiques, joguines de fusta, etc. També n’hi ha de<br />
transformació de productes agrícoles. Però el sector predominant és el terciari i de<br />
serveis, sector que durant les dues últimes dècades ha sofert un fort i ràpid<br />
desenvolupament.<br />
________________________________________ Informe _____________________________________ 3
3.- MARC GEOLÒGIC.-<br />
Ramon París Robusté<br />
Geòleg consultor<br />
Informe <strong>del</strong>s riscos geològics naturals <strong>del</strong> terme municipal de <strong>Montbrió</strong> <strong>del</strong> <strong>Camp</strong><br />
El municipi de <strong>Montbrió</strong> <strong>del</strong> <strong>Camp</strong> està ubicat dins de la depressió <strong>del</strong> <strong>Camp</strong> de<br />
Tarragona, que en el marc geològic regional correspon a una colmatació de materials<br />
pliocens i quaternaris de la depressió d’origen tectònic.<br />
En fondària es troben els sediments pliocens , coberts superficialment amb dipòsits<br />
quaternaris de peu de muntanya i al·luvials<br />
Mapa geològic de la zona de <strong>Montbrió</strong> <strong>del</strong> <strong>Camp</strong><br />
Escala 1: 100.000<br />
L' existència d' una zona enfonsada tipus " grabben " comporta a la vegada la<br />
presencia d' una zona aixecada tipus horts, el trànsit entre les dos àrees es realitza<br />
mecànicament per la ruptura de la continuïtat <strong>del</strong>s dipòsits afectats, provocant un<br />
desplaçament relatiu entre ells, es a dir , creant una sèrie de falles, que son<br />
preferentment de moviment vertical<br />
________________________________________ Informe _____________________________________ 4
Ramon París Robusté<br />
Geòleg consultor<br />
Informe <strong>del</strong>s riscos geològics naturals <strong>del</strong> terme municipal de <strong>Montbrió</strong> <strong>del</strong> <strong>Camp</strong><br />
Els materials que reomplen aquesta zona enfonsada son sediments al·luvials constituïts<br />
per llims i argiles de color terrós a vermellós amb nivells de graves de còdols mitjans a<br />
petits heteromètrics on en els nivells superiors son de tipus pissarrós i en el nivells<br />
més fondos amb còdols calcaris. La matriu <strong>del</strong>s nivells gravosos son argilosos-llimosos.<br />
Els nivells de més fondària corresponen a la xarxa hidrogràfica existent durant el<br />
reompliment <strong>del</strong> <strong>Camp</strong> , produint-se una sèrie de dipòsits al·luvials constituïts per<br />
principalment d’argiles i llims amb nivells de graves de naturalesa calcaria amb<br />
espessors que varien entre els 10 i 40 metres . Aquests espessors tan variables de<br />
sediments al·luvials son conseqüència <strong>del</strong> tipus de sedimentació fluvial i de l' erosió<br />
simultània produïda per cons de dejecció amb una dinàmica que empentaria l’esmenta’t<br />
eix hidrogràfic central cap al est. Així doncs la xarxa hauria variat el llit hidrogràfic d'<br />
oest a est. L' erosió hauria actuat diferencialment sobre els sediments al·luvials<br />
perdent-se la continuïtat horitzontal.<br />
Les lleres de les rieres meridionals que tenen un curs de nord a sud, travessen la<br />
comarca <strong>del</strong> Baix <strong>Camp</strong> fins al límit meridional <strong>del</strong> Tarragonès presenta en la seva part<br />
baixa l' al·luvial <strong>del</strong> riu , constituït per graves heteromètriques i nivells argilo-llimosos,<br />
amb un fort desenvolupament i amb un espessors no uniforme segons els tipus de<br />
sediments que els suporta.<br />
Respecte a la geologia local de l’àrea estudiada, definim la unitat quaternària –<br />
miopliocena composta de sediments al·luvials i formada per argiles arenoses a llimoses<br />
amb nivells de gres arenosos, ien fondària intercalacions de nivells de graves<br />
heteromètriques de còdols mitjans constituïts per pissarres , procedents de l’erosió<br />
de massís de Prades al nord d Maspujols.<br />
Al sud i est <strong>del</strong> terme es troba un farciment quaternari .format per materials<br />
detrítics constituïts per argiles arenós- llims i intercalacions de graves<br />
heteromètriques de còdols pissarrosos i granítics i en fondària còdols de gres<br />
vermellós , calcaries, i calcaries dolomítiques., que constitueixen el col·luvial quaternari<br />
i peu de muntanya.<br />
En quant als cons de dejecció de característiques torrencials no s’ha constatat la seva<br />
existència..<br />
Els materials quaternaris queden erosionats per els barranc o rieres que travessen de<br />
nord a sud el terme , com son, el Barranc de Segura i el barranc de l’anima Blanca com<br />
els mes importants.<br />
________________________________________ Informe _____________________________________ 5
Ramon París Robusté<br />
Geòleg consultor<br />
Informe <strong>del</strong>s riscos geològics naturals <strong>del</strong> terme municipal de <strong>Montbrió</strong> <strong>del</strong> <strong>Camp</strong><br />
4.- RISCOS GEOLÒGICS NATURALS<br />
El risc natural és la major o menor probabilitat de què es produeixi un dany o<br />
catàstrofe sobre la població d’una determinada zona, com a conseqüència de l’actuació<br />
d’un procés natural.<br />
Riscos naturals. Es deuen a causes naturals i poden ser:<br />
• Biològics. Són les malalties causades per tot tipus de microorganismes (bacteris,<br />
virus, etc.), paràsits, pol·lens o animals com vespes o serps<br />
• Químics. Resultants de l’acció de productes químics perillosos continguts en aire,<br />
aigua o sòl.<br />
• Físics. en aquest apartat s’inclouen riscos de tota mena, tals com les radiacions<br />
ionitzants, el soroll, els incendis i altres com:<br />
o Climàtics o atmosfèrics: tornados, ciclons, gota freda, rajos i tempestes,<br />
calamarsa, sequera, etc.<br />
o Geològics, que es deuen a processos geològics interns i externs. En ells<br />
intervenen la hidrosfera i la geosfera, i tots, excepte els d' origen<br />
intern, tenen en major o menor grau una dependència <strong>del</strong> clima.<br />
Riscos induïts. Són el resultat de la inducció o intensificació <strong>del</strong>s riscos naturals<br />
deguts a l’acció humana. Per exemple els grans embassaments en regions fallades poden<br />
potenciar el risc sísmic, o l’extracció d’aigua d’un aqüífer pot produir una falca salina.<br />
________________________________________ Informe _____________________________________ 6
Factors de risc<br />
Ramon París Robusté<br />
Geòleg consultor<br />
Informe <strong>del</strong>s riscos geològics naturals <strong>del</strong> terme municipal de <strong>Montbrió</strong> <strong>del</strong> <strong>Camp</strong><br />
Els efectes derivats d’un desastre natural no tenen per què estar en relació directa<br />
amb la magnitud <strong>del</strong> succés: un terratrèmol d’una determinada intensitat originarà<br />
efectes catastròfics en una zona molt poblada, mentre que els efectes seran molt<br />
menors en àrees despoblades. Per això, la magnitud d’un risc depèn d’una sèrie de<br />
factors, mecanismes o situacions que condicionen l’aparició <strong>del</strong> risc i la intensitat <strong>del</strong>s<br />
seus efectes. Són fonamentalment de tres tipus: perillositat, exposició i vulnerabilitat.<br />
a- Perillositat: és la probabilitat que es produeixi un succés que sigui potencialment<br />
perjudicial en un determinat temps i espai. La perillositat d’un risc depèn de diversos<br />
factors:<br />
- La distribució geogràfica <strong>del</strong> succés, de forma que a major extensió de l’àrea<br />
afectada, majors mals es causaran. Per exemple, la <strong>del</strong>s volcans és petita en comparació<br />
de la <strong>del</strong>s terratrèmols.<br />
- La periodicitat amb que es repeteix el succés (temps de tornada o interval de<br />
recurrència).<br />
- La magnitud o grau de perillositat amb que el succés ha ocorregut en casos<br />
anteriors.<br />
b- Exposició : es refereix al total de persones o béns sotmesos a un risc. És una dada<br />
fonamental a l' hora de desenvolupar plans de prevenció o evacuació. En general, una<br />
gran ciutat, o una alta densitat de població puntual (zones d’estiueig, càmpings,<br />
esdeveniments esportius i culturals, etc.) tenen un major nivell d’exposició de persones<br />
i estris materials que una zona rural o semidesèrtica de baixa densitat.<br />
c- Vulnerabilitat : Representa el tant per cent respecte al total exposat, de víctimes<br />
mortals o de pèrdues de béns materials provocades per un determinat esdeveniment.<br />
La vulnerabilitat es relaciona directament amb el desenvolupament econòmic <strong>del</strong> país o<br />
zona on es produeix un desastre: en un estudi de la Creu Roja s’arriba a la conclusió que<br />
el nombre de víctimes mortals per catàstrofes naturals és inversament proporcional als<br />
ingressos <strong>del</strong> país afectat, produint-se sis vegades més víctimes en cada catàstrofe en<br />
els països subdesenvolupats que en els desenvolupats. En els països desenvolupats<br />
gairebé sempre existeixen mesures destinades a reduir aquest factor, com obres de<br />
tipus estructural: el disseny, les tècniques o la utilització de materials de construcció<br />
adequats a cada tipus de risc (per exemple, la cimentació apropiada o la construcció<br />
sobre pilars en el cas d’inundacions, la instal·lació de parallamps o la utilització de<br />
vacunes per a prevenir determinades malalties).<br />
________________________________________ Informe _____________________________________ 7
Ramon París Robusté<br />
Geòleg consultor<br />
Informe <strong>del</strong>s riscos geològics naturals <strong>del</strong> terme municipal de <strong>Montbrió</strong> <strong>del</strong> <strong>Camp</strong><br />
Relacionant totes les variables esmentades, el càlcul <strong>del</strong> risc per a un determinat<br />
succés es calcula mitjançant el producte <strong>del</strong>s tres factors:<br />
Risc = P . I . V<br />
P : Probabilitat d’ocurrència d’un succés (Perillositat)<br />
I : Població potencial exposada al succés (Exposició)<br />
V : Tant per un de víctimes ocorregudes en el succés (Vulnerabilitat)<br />
A partir d’aquestes premisses s’han analitzat un total de 6 tipus de riscos naturals:<br />
tipus de subsòl, inundacions i/o avingudes moviment de masses de qualsevol tipus, risc<br />
sísmic i escorrentia urbana<br />
4.1.- Tipus de subsòl.-<br />
El subsòl <strong>del</strong> municipi de <strong>Montbrió</strong> correspon a uns materials arenós - argilósos ,<br />
predominant al nord <strong>del</strong> terme un subsòl pedregós de còdols gravosos , i disminuint la<br />
granulometria cap al sud <strong>del</strong> terme.<br />
La importància que te l’economia agrícola a la zona , fa que els treballs de conreu<br />
condicioni un subsòl no consolidat, que permet erosió i descomposició per causes<br />
naturals, principalment de la pluja, que pot ocasionar arrossegaments de materials<br />
detrítics cap ales lleres <strong>del</strong>s barrancs.<br />
________________________________________ Informe _____________________________________ 8
4.2.- Inundacions i/o Avingudes<br />
Ramon París Robusté<br />
Geòleg consultor<br />
Informe <strong>del</strong>s riscos geològics naturals <strong>del</strong> terme municipal de <strong>Montbrió</strong> <strong>del</strong> <strong>Camp</strong><br />
Conreu d’olivers amb subsòl pedregós -arenós<br />
El risc d’avingudes i inundacions es troba associat als barrancs que tenen el seu curs<br />
de nord a sud <strong>del</strong> terme municipal i que per la importància que té la riera de l’ Ànima<br />
Blanca que travessa el nucli urbà,.<br />
En la redacció <strong>del</strong> Pla d’ordenació urbanística municipal s’adjunta l’estudi d’inundabilitat<br />
de la riera de l’ Ànima Blanca al pas pel nucli urbà<br />
En el límit nord <strong>del</strong> terme municipal hi ha el curs de dos barrancs que flueixen , i es<br />
transforma en riera abans esmentada.<br />
• Barranc de la font Vella, que s’inicia en la població de Botarell, i que recollia<br />
l’aigua de la Font Vella, situada dins <strong>del</strong> nucli urbà esmentat. Actualment la font<br />
ha minvat de cabal, perdent-lo durant els mesos d’estiu.<br />
L’aigua d’escorrentia que va al barranc és la procedent a la pluja meteòrica,<br />
amb una conca relativament minsa.<br />
________________________________________ Informe _____________________________________ 9
Ramon París Robusté<br />
Geòleg consultor<br />
Informe <strong>del</strong>s riscos geològics naturals <strong>del</strong> terme municipal de <strong>Montbrió</strong> <strong>del</strong> <strong>Camp</strong><br />
Àrees de risc d inundabilitat segons l’estudi que s’adjunta en el Projecte urbanístic municipal<br />
• La riera de l’ Ànima Blanca o de <strong>Montbrió</strong> té el seu inici al nord-est <strong>del</strong> municipi<br />
de Botarell, en zona planera. Té una longitud de 3.400 metres fins al nucli urbà<br />
de <strong>Montbrió</strong> <strong>del</strong> <strong>Camp</strong>, una vegada s’ajuntat amb el Barranc de la Font Vella.<br />
Al oest <strong>del</strong> terme es troben els curs de tres barrancs, el de les Esclotes, el de Segures<br />
i de Lluert que flueixen format un sol barranc conegut per Barranc de Segura o<br />
Segures.<br />
El barranc de Segures té un curs de 4.200 metres des de l’iniciï fins a la carretera T-<br />
310. El factor que presenta és l’erosió de la llera <strong>del</strong>s barrancs condicionat pels<br />
materials que la corrent transporta en un moment determinat., on si la carrega és<br />
superior a la capacitat de la corrent <strong>del</strong>s barrancs , abandonarà part <strong>del</strong>s materials<br />
transportats fins a l’equilibri de les dues magnituds.<br />
________________________________________ Informe _____________________________________ 10
Ramon París Robusté<br />
Geòleg consultor<br />
Informe <strong>del</strong>s riscos geològics naturals <strong>del</strong> terme municipal de <strong>Montbrió</strong> <strong>del</strong> <strong>Camp</strong><br />
Riera de l’ Anima Blanca al nord <strong>del</strong> nucli urbà<br />
Al oest <strong>del</strong> terme es troben els curs de tres barrancs, el de les Esclotes, el de Segures<br />
i de Lluert que flueixen format un sol barranc conegut per Barranc de Segura o<br />
Segures.<br />
El barranc de Segures té un curs de 4.200 metres des de l’iniciï fins a la carretera T-<br />
310. El factor que presenta és l’erosió de la llera <strong>del</strong>s barrancs condicionat pels<br />
materials que la corrent transporta en un moment determinat., on si la carrega és<br />
superior a la capacitat de la corrent <strong>del</strong>s barrancs , abandonarà part <strong>del</strong>s materials<br />
transportats fins a l’equilibri de les dues magnituds.<br />
Existeixen també barrancs de poca identitat amb una conca molt petita que s’inicien<br />
en el terme de <strong>Montbrió</strong> i quer tant sols tenen carrega degut a la pluja meteòrica<br />
________________________________________ Informe _____________________________________ 11
Ramon París Robusté<br />
Geòleg consultor<br />
Informe <strong>del</strong>s riscos geològics naturals <strong>del</strong> terme municipal de <strong>Montbrió</strong> <strong>del</strong> <strong>Camp</strong><br />
Barranc de Segura entre el camí de <strong>Montbrió</strong> <strong>del</strong> <strong>Camp</strong> i la carretera T-310<br />
4.2.1.- Cons de dejecció i processos erosius associats a torrentades<br />
El cons de dejecció considerats com a cossos sedimentaris al·luvials constituïts per<br />
arrossegaments procedents d’un curs torrencial, o barranc intermitent que se situa a la<br />
part baixa <strong>del</strong> canal de desguàs <strong>del</strong> canal <strong>del</strong> torrent, tenint una morfologia de ventall i<br />
una secció transversal amb petits bombaments.<br />
En el municipi de <strong>Montbrió</strong> <strong>del</strong> <strong>Camp</strong> no s’ha observat ni identificat cap cons de<br />
dejecció, donat la seva morfologia plana en tota la superfície, on no hi ha agradació ni<br />
progradació ja que no hi ha sedimentació de materials com a conseqüència de drenatge.<br />
I no es té constància d’antecedents de processos erosius associats a torrentades.<br />
Aquests tipus de materials constitueixen el camp de cultiu, i hem de indicar que la llera<br />
<strong>del</strong>s barrancs i/o rieres , s’utilitzen com a pas de vehicles, que modifiquen la<br />
sedimentació <strong>del</strong>s materials que es dipositen degut a les pluges meteòriques<br />
4.3.- Moviments de masses<br />
Dins <strong>del</strong>s processos importants en el riscos geològics donat que el terme municipal de<br />
<strong>Montbrió</strong> <strong>del</strong> <strong>Camp</strong> té una superfície planera La geomorfologia <strong>del</strong> municipi , com ja s’ha<br />
indicat és eminentment plana amb una pendent <strong>del</strong> terreny de 5º<br />
________________________________________ Informe _____________________________________ 12
Ramon París Robusté<br />
Geòleg consultor<br />
Informe <strong>del</strong>s riscos geològics naturals <strong>del</strong> terme municipal de <strong>Montbrió</strong> <strong>del</strong> <strong>Camp</strong><br />
En el quadre següent es mostra la matriu de relació de la susceptibilitat de<br />
desenvolupament de moviments <strong>del</strong> terreny amb la litologia, la topologia de moviment i<br />
el pendent <strong>del</strong> terreny.<br />
Litologia Tipologia Moviment<br />
Roques massives (Granits,<br />
calcàries, conglomerats,<br />
gresos...)<br />
Roques massives amb<br />
intercalacions / Graves<br />
cimentade<br />
Alternances litològiques /<br />
Graves i sorres cohesives /<br />
Tarteres<br />
Alternances litologiques /<br />
Graves i sorres cohesives /<br />
Tarteres<br />
Dipòsits lutítics<br />
Despreniments, Bolcades<br />
Despreniments, Bolcades<br />
Despreniments, Bolcades<br />
Lliscaments translacionals<br />
Despreniments, Bolcades<br />
Lliscaments translacionals i<br />
rotacionals, fluxos<br />
Lliscaments rotacionals,<br />
fluxos<br />
Pendent <strong>del</strong> Terreny<br />
>45º 35º 45º 30º -35º 20º-30º 10º- 20º 6º -10º < 6º<br />
Mitjana<br />
Alta<br />
Mitjana<br />
Baixa a moderada<br />
Baixa a moderada<br />
________________________________________ Informe _____________________________________ 13<br />
Alta<br />
Mitjana<br />
Alta<br />
Mitjana<br />
Alta<br />
Baixa a moderada<br />
Mitjana<br />
Baixa a moderada<br />
Baixa a moderada<br />
A partir d’aquestes dades hem analitzat el riscos per inestabilitat de vessants, i dins<br />
<strong>del</strong> grup els esllavissaments i despreniments.<br />
4.3.1.- Inestabilitat de vessants<br />
A la major part <strong>del</strong> terme municipal de <strong>Montbrió</strong> <strong>del</strong> <strong>Camp</strong> presenta vessants<br />
d’inclinació moderada sense indicis d’inestabilitat significatius. Aquestes estan<br />
mo<strong>del</strong>ades en el materials argilosos – arenosos amb poca pendent morfològica i una<br />
estratificació horitzontal. Els marges son de pocs metres d’alçada i a vegades tenen<br />
suport de parets seca<br />
Dins d’aquest capítol també hem analitzat els processos de risc geològic en quant a<br />
esllavissades i despreniments<br />
o Esllavissades<br />
Considerats en aquest estudi com a un moviment de materials litològics<br />
que tenen lloc a favor de superfícies mes o menys planeres<br />
Es troba associat la majoria d’aquestes esllavissades s’activen durant<br />
episodis de pluja d’intensitat moderada ( > 40 mm.)
Ramon París Robusté<br />
Geòleg consultor<br />
Informe <strong>del</strong>s riscos geològics naturals <strong>del</strong> terme municipal de <strong>Montbrió</strong> <strong>del</strong> <strong>Camp</strong><br />
o Despreniments.<br />
Considerats com a caigudes de blocs rocosos, quant la pendent es molt<br />
forta i les roques son compactes<br />
En tot els territori que avarca el municipi de <strong>Montbrió</strong> <strong>del</strong> <strong>Camp</strong> per la seva<br />
geomorfología i litologia no s’han identificat ni observat cap àrea d’inestabilitat per<br />
esllavissades ni despreniments, ni de presència de trams de roques susceptibles de<br />
patir dissolució ni s’ha observat cap indici d’esfondraments antics.<br />
4.4.- Perillositat geològica<br />
A partir d’aquests paràmetres es poden determinar els següents graus de perillositat<br />
natural<br />
- Perillositat molt bai¡xa: Zones on no s’han detectat una exposició a fenòmens<br />
actius<br />
- Perillositat Baixa : Zones exposades a fenòmens de baixa activitat i magnitud<br />
mitjana a petita.<br />
- Perillositat mitjana: Zones exposades a fenòmens de mitjana freqüència i magnitud.<br />
- Perillositat alta : zones esposades a fenòmens d’alta freqüència i magnitud mitjana<br />
/alta.<br />
A partir d’aquesta avaluació de la perillositat geològica <strong>del</strong> municipi es distingeixen dos<br />
tipus de situacions:<br />
- Àrees on no es recomana la realització d’estudis addicional de perillositat<br />
geològica, i que correspon a àmbits amb perillositat de molt baixa a baixa, en la que<br />
generalment, no és necessari realitzar estudis.....<br />
- Àrees on es recomana la realització d’estudis addicional. Normalment corresponene<br />
a àrees on es preveuen situacions de perillositat de mitjana a alta..<br />
________________________________________ Informe _____________________________________ 14
Ramon París Robusté<br />
Geòleg consultor<br />
Informe <strong>del</strong>s riscos geològics naturals <strong>del</strong> terme municipal de <strong>Montbrió</strong> <strong>del</strong> <strong>Camp</strong><br />
Per aconseguir l’objectiu plantejat s’ha de portar a terme un reconeixement de camp<br />
<strong>del</strong> municipi de <strong>Montbrió</strong> <strong>del</strong> <strong>Camp</strong> , que abastin tots els fenòmens geològics a estudiar.<br />
Moviment de vessant No cal estudis especials<br />
( Perillositat baixa)<br />
Despreniments No cal estudis especials<br />
( Perillositat molt baixa)<br />
Inundabilitat S’han realitzat estudis d’ inundabilitat de<br />
la riera de l’anima Balnca<br />
.<br />
Torrentades i o processos<br />
associats<br />
4.5.- Risc Sismic:<br />
No cal estudis especials<br />
( Perillositat baixa)<br />
En àrees amb una activitat sísmica moderada, com la <strong>del</strong> present estudi, on no és<br />
sempre possible identificar els epicentres <strong>del</strong>s terratrèmols amb falles conegudes, és<br />
més adient des d’un punt de vista pràctic introduir el concepte de zona sismotectònica<br />
que parlar de falles actives. La hipòtesi bàsica és considerar que la heterogeneïtat de<br />
l’escorça terrestre pot explicar la distribució de la sismicitat.<br />
El Sistema Mediterrani o Serralades Costaneres Catalanes, és format per la<br />
prolongació de la serralada ibèrica i està constituït per materials paleozoics i<br />
mesozoics de cobertura, i per les depressions intermèdies omplertes de sediments<br />
neògens i quaternaris, individualitzades per un sistema de falles de direcció NE-SW.<br />
Aquest sistema se sobreposa i talla estructures alpines producte <strong>del</strong> “rifting”<br />
centreuropeu provocant una estructuració en blocs. Així, el Sistema Mediterrani<br />
constitueix el marge emergit de la conca marina catalano-balear - que arriba als 2700<br />
m de fondària a la plana abissal- relacionat amb l’extensió terciària.<br />
En àrees amb una activitat sísmica moderada, com Catalunya, on no és sempre possible<br />
identificar els epicentres <strong>del</strong>s terratrèmols amb falles conegudes, és més pràctic<br />
introduir el concepte de zona sismotectònica que parlar de falles actives. La hipòtesi<br />
bàsica és considerar que la heterogeneïtat de l’escorça terrestre pot explicar la<br />
distribució de la sismicitat.<br />
________________________________________ Informe _____________________________________ 15
Ramon París Robusté<br />
Geòleg consultor<br />
Informe <strong>del</strong>s riscos geològics naturals <strong>del</strong> terme municipal de <strong>Montbrió</strong> <strong>del</strong> <strong>Camp</strong><br />
La zonació tectònica és el primer pas per a una zonació sismotectònica. Aquesta<br />
zonació ha tingut en compte els paràmetres geològics més representatius de l’escorça<br />
terrestre, principalment aquells que provenen de la pròpia estructura geològica sense<br />
tenir, però, en compte la neotectònica (post-miocè). Les variacions de diferents<br />
paràmetres geològics seleccionats permet una primera definició de zones tectòniques<br />
homogènies.<br />
Els paràmetres geològics i geofísics seleccionats són els següents:<br />
• Discontinuïtat de Mohorovocic o espessor de l’escorça.<br />
• Deformació hercínica, grau de deformació moderada de la sèrie sedimentaria<br />
paleozoica domini fràgil amb encavalcaments i domini dúctil amb<br />
desenvolupament d’esquistositat.<br />
• Isobates <strong>del</strong> basament o fondària a la que es troba el sostre <strong>del</strong> basament.<br />
• Estat de la deformació de la cobertura sedimentària meso-cenozoica, com a<br />
indicador de la deformació alpina.<br />
• Tectònica neògena, com a indicador <strong>del</strong>s processos extensionals cenozoics.<br />
• Distribució de nivells evaporítics, com a nivells preferencials de lliscament.<br />
Definició de les zones tectòniques<br />
________________________________________ Informe _____________________________________ 16
Ramon París Robusté<br />
Geòleg consultor<br />
Informe <strong>del</strong>s riscos geològics naturals <strong>del</strong> terme municipal de <strong>Montbrió</strong> <strong>del</strong> <strong>Camp</strong><br />
Mapa de la zonació tectònica<br />
Per a obtenir la zonació sismotectònica, s’ha incorporat la distribució sísmica a la<br />
zonació tectònica afegint noves zones o modificant els límits per tal de tenir en<br />
compte distribucions de sismicitat no explicables per paràmetres purament geològics.<br />
Les zones frontereres amb França proposades en els estudis en els que es basen<br />
aquesta anàlisi de risc estan d’acord amb les obtingudes en estudis similars a França.<br />
Cal destacar que tres de les onze zones sismotectòniques han estat definides<br />
únicament amb criteris de distribució de la sismicitat.<br />
________________________________________ Informe _____________________________________ 17
Ramon París Robusté<br />
Geòleg consultor<br />
Informe <strong>del</strong>s riscos geològics naturals <strong>del</strong> terme municipal de <strong>Montbrió</strong> <strong>del</strong> <strong>Camp</strong><br />
El terme municipal de <strong>Montbrió</strong> <strong>del</strong> <strong>Camp</strong> correspon a les serralades costaneres<br />
Catalana <strong>del</strong> sistema mediterrani i a la zones tectòniques A2 b2<br />
El Valor de l’ acceleració sísmica bàsica ab, i <strong>del</strong> coeficient de contribució K <strong>del</strong><br />
municipi de <strong>Montbrió</strong> <strong>del</strong> <strong>Camp</strong> amb ab > 0,04 g segons la norma de construcció<br />
sismorresistent, NCSE-02 <strong>del</strong> real Decret RD997/2002 <strong>del</strong> 27 de setembre.<br />
Valor de l’acceleració sísmica ab/g Coeficient de contribució K<br />
0,04 1<br />
Hem de fer menció que pel que fa a les condicions tècniques que han de complir les<br />
estructures d’edificació , la norma NCSE-02<br />
4.6.- Escorrentia urbana.-<br />
La escorrentia urbana implica la <strong>del</strong>imitació d' uns punts on l 'aigua es pot acumular de<br />
forma important i podria provocar problemes.<br />
En aquest cas, la riera de l’ Anima Blanca que creua el nucli urbà de <strong>Montbrió</strong> ha estat<br />
estudiada en el informe sobre inundabilitat presentat<br />
Signat: Ramon París Robustè<br />
Geòleg consultor<br />
Col·legiat 321<br />
Tarragona, 8 de juliol de 2009<br />
________________________________________ Informe _____________________________________ 18
REPORTATGE FOTOGRÀFIC<br />
Pla d’Ordenació Urbanística Municipal de <strong>Montbrió</strong> <strong>del</strong> <strong>Camp</strong><br />
Reportatge fotogràfic 35
Pla d’Ordenació Urbanística Municipal de <strong>Montbrió</strong> <strong>del</strong> <strong>Camp</strong><br />
Reportatge fotogràfic 36
Reportatge fotogràfic <strong>del</strong> 4 de setembre de 2005<br />
Pla d’Ordenació Urbanística Municipal de <strong>Montbrió</strong> <strong>del</strong> <strong>Camp</strong><br />
Reportatge fotogràfic 37
Pla d’Ordenació Urbanística Municipal de <strong>Montbrió</strong> <strong>del</strong> <strong>Camp</strong><br />
Reportatge fotogràfic 38
Reportatge fotogràfic <strong>del</strong> 2007<br />
Pla d’Ordenació Urbanística Municipal de <strong>Montbrió</strong> <strong>del</strong> <strong>Camp</strong><br />
Reportatge fotogràfic 39