Catalunya Infraestructures de l'aigua (arxiu PDF en català)
Catalunya Infraestructures de l'aigua (arxiu PDF en català)
Catalunya Infraestructures de l'aigua (arxiu PDF en català)
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
anda d’aigua<br />
y 2007)<br />
)<br />
any<br />
<strong>en</strong>t:<br />
Conques Ebre<br />
e l’aigua. Tres eixos d’acció Nova política d’aigua<br />
es <strong>en</strong> alta i baixa<br />
<strong>de</strong> les xarxes a les conques internes <strong>de</strong> <strong>Catalunya</strong><br />
asses d’aigua<br />
+ 80 hm3<br />
70<br />
150<br />
695<br />
ecuperació d’aqüífers<br />
100<br />
200<br />
715<br />
2010 2015<br />
la tribuna<br />
+ 300 hm3<br />
Montserrat VILADRICH<br />
DOCTORA EN ECONOMIA I PROFESSORA DE L’ESCOLA TÈCNICA<br />
SUPERIOR D’ENGINYERIA AGRÀRIA DE LA UNIVERSITAT DE LLEIDA<br />
EL PREU<br />
DE L’AIGUA<br />
Conques internes<br />
<strong>Catalunya</strong> (CIC)<br />
aigua és un bé escàs que s’ha d’administrar <strong>de</strong> manera eficaç. Els preus<br />
L’ són s<strong>en</strong>yals que indiqu<strong>en</strong> l’escassetat relativa d’un recurs i n’inc<strong>en</strong>tiv<strong>en</strong> l’ús<br />
racional. El sector agrícola consumeix més <strong>de</strong>l 70% <strong>de</strong> l’aigua disponible, ja que<br />
les necessitats hídriques <strong>de</strong>ls cultius així ho exigeix<strong>en</strong>. No és fàcil reduir aquests<br />
requerim<strong>en</strong>ts; es podria aconseguir amb innovació biotecnològica diss<strong>en</strong>yant<br />
cultius que requereixin, per al seu creixem<strong>en</strong>t, un volum inferior d’aigua. M<strong>en</strong>tre<br />
aquests av<strong>en</strong>ços no arrib<strong>en</strong>, però, l’increm<strong>en</strong>t <strong>de</strong> l’eficiència <strong>de</strong>ls sistemes<br />
<strong>de</strong> reg és la via més plausible per aconseguir reduir l’ús <strong>de</strong> l’aigua. És aquí on<br />
la instauració <strong>de</strong>ls mercats d’aigua amb sistemes <strong>de</strong> preus volumètrics hi jugaria<br />
un paper rellevant. No parlem <strong>de</strong> mercats per facilitar transvasam<strong>en</strong>ts d’aigua<br />
<strong>en</strong>tre l’ús rural i l’urbà, o <strong>en</strong>tre zones allunya<strong>de</strong>s <strong>en</strong>tre si, sinó <strong>de</strong> crear<br />
institucions que facilitin intercanvis temporals d’aigua <strong>en</strong>tre els difer<strong>en</strong>ts usuaris<br />
d’una mateixa comunitat <strong>de</strong> regants o <strong>de</strong> comunitats pròximes. Un preu volumètric<br />
incitaria a estalviar aigua; si paguem per unitat només <strong>en</strong> fem servir la<br />
quantitat necessària. En cas d’escassetat, el mercat facilitaria la cessió, a un<br />
preu, <strong>de</strong> l’aigua que es fa servir als cultius amb un marge <strong>de</strong> b<strong>en</strong>efici escàs a<br />
altres amb més valor afegit, i així s’increm<strong>en</strong>taria l’eficiència <strong>de</strong>l regadiu i es mantindri<strong>en</strong><br />
els ingressos <strong>de</strong>ls ce<strong>de</strong>nts. La implem<strong>en</strong>tació d’un sistema d’aquesta<br />
m<strong>en</strong>a <strong>de</strong>mana canvis institucionals, i és ara, amb la construcció <strong>de</strong> noves infraestructures<br />
<strong>de</strong> regadiu, el mom<strong>en</strong>t <strong>de</strong> diss<strong>en</strong>yar aquest sistema.2<br />
3.500<br />
3.000<br />
2.500<br />
2.000<br />
1.500<br />
1.000<br />
500<br />
0<br />
Actuacions <strong>de</strong> la nova política<br />
d’aigua <strong>en</strong> milions d’euros<br />
1<br />
2<br />
3<br />
són les més fràgils <strong>de</strong>l sistema hidrològic.<br />
Els embassam<strong>en</strong>ts només permet<strong>en</strong><br />
regular la <strong>de</strong>manda d’un any. Aquestes<br />
limitacions impliqu<strong>en</strong> que, quan no<br />
plou, la garantia <strong>de</strong> subministram<strong>en</strong>t se<br />
sust<strong>en</strong>ti sobre una int<strong>en</strong>sa explotació <strong>de</strong><br />
rius i aqüífers, la utilització <strong>de</strong> recursos<br />
<strong>de</strong> baixa qualitat i la disminució <strong>de</strong>ls cabals<br />
ambi<strong>en</strong>tals.<br />
Aquesta situació, si no es pr<strong>en</strong>guessin<br />
mesures, es podria agreujar ja que<br />
la població t<strong>en</strong><strong>de</strong>ix a increm<strong>en</strong>tar, sobretot<br />
a l’àrea <strong>de</strong> Barcelona i voltants.<br />
Segons algunes previsions, per al 2025<br />
es calcula que la <strong>de</strong>manda <strong>de</strong> les xarxes<br />
urbanes, que actualm<strong>en</strong>t és d’uns<br />
750 hectòmetres cúbics a l’any, s’increm<strong>en</strong>tarà<br />
<strong>en</strong> uns 160 hectòmetres<br />
cúbics a l’any.<br />
En canvi, els recursos no s’increm<strong>en</strong>t<strong>en</strong>.<br />
El règim pluviomètric <strong>de</strong> <strong>Catalunya</strong>,<br />
propi d’un clima mediterrani, és irregular<br />
i varia molt d’un any a l’altre. En<br />
aquest s<strong>en</strong>tit, els perío<strong>de</strong>s <strong>de</strong> sequera<br />
es com<strong>en</strong>c<strong>en</strong> a repetir <strong>en</strong> el temps, ja<br />
que durant els últims 20 anys s’han produït,<br />
alm<strong>en</strong>ys, sis perío<strong>de</strong>s d’alerta per<br />
sequera que han obligat a adoptar mesures<br />
excepcionals per garantir el subministram<strong>en</strong>t<br />
d’aigua.<br />
El canvi climàtic podria comportar a<br />
Conques internes<br />
<strong>Catalunya</strong> (CIC)<br />
Demanda: 1.777 hm3/any<br />
Domèstic: 592<br />
Industrial: 158<br />
Agrícola: 427<br />
Capacitat embassam<strong>en</strong>t:<br />
694,5<br />
Població:<br />
6,81 M hab (92%)<br />
Àmbit mitjà 577,30 €<br />
Àmbit proveïm<strong>en</strong>t 2.863,80 €<br />
Àmbit sanejam<strong>en</strong>t 2.015,90 €<br />
Total 5.457 €<br />
577,30 €<br />
1<br />
2.863,80 €<br />
2<br />
2.015,90 €<br />
<strong>Catalunya</strong> una reducció crítica <strong>de</strong> les<br />
aportacions superficials i <strong>de</strong> recàrrega<br />
als aqüífers <strong>de</strong> gairebé el 5% per al 2025.<br />
En alguns punts, els efectes <strong>de</strong>l canvi<br />
climàtic ja es podri<strong>en</strong> estar manifestant,<br />
com és el cas <strong>de</strong> la part alta <strong>de</strong>l Segre,<br />
que pres<strong>en</strong>ta una reducció <strong>de</strong> les aportacions<br />
<strong>de</strong>l 20% els últims 25 anys respecte<br />
<strong>de</strong> perío<strong>de</strong>s anteriors.<br />
LA SOLUCIÓ<br />
Amb aquest fràgil sistema hidrològic i<br />
<strong>de</strong>sprés <strong>de</strong> les greus etapes <strong>de</strong> sequera<br />
que ha viscut <strong>Catalunya</strong> durant els últims<br />
<strong>de</strong>c<strong>en</strong>nis, l’Administració catalana<br />
s’ha proposat empr<strong>en</strong>dre una sèrie d’accions<br />
que garanteixin el subministram<strong>en</strong>t<br />
d’aigua al marge <strong>de</strong> les condicions climàtiques.<br />
Es tracta d’obres <strong>de</strong> tota m<strong>en</strong>a.<br />
Algunes són <strong>de</strong> gran <strong>en</strong>vergadura, com<br />
la <strong>de</strong>ssalinitzadora <strong>de</strong>l Llobregat. D’altres<br />
són petites interv<strong>en</strong>cions <strong>de</strong> mant<strong>en</strong>im<strong>en</strong>t<br />
i <strong>de</strong> connexió <strong>de</strong> xarxes exist<strong>en</strong>ts<br />
per homog<strong>en</strong>eïtzar els recursos<br />
disponibles a tot el territori.<br />
La voluntat <strong>de</strong> la G<strong>en</strong>eralitat és que<br />
amb la nova gestió <strong>de</strong> l’aigua, <strong>Catalunya</strong><br />
tingui, a partir <strong>de</strong>l 2015, 300 hectòmetres<br />
cúbics d’aigua a l’any addicionals.<br />
D’aquests, 200 provindran <strong>de</strong> les<br />
plantes <strong>de</strong>ssalinitzadores; 75, <strong>de</strong> la reu-<br />
3<br />
la tribuna<br />
Pedro ARROJO<br />
PROFESSOR<br />
D’ANÀLISI ECONÒMICA<br />
DE LA UNIVERSITAT<br />
DE SARAGOSSA<br />
RIGOR I<br />
PARTICIPACIÓ<br />
CIUTADANA<br />
<strong>Catalunya</strong> va protagonitzar, fa un<br />
any, la trista paradoxa <strong>de</strong> disposar<br />
<strong>de</strong> la planificació d’aigües més<br />
avançada, alm<strong>en</strong>ys, <strong>de</strong> l’Europa mediterrània,<br />
i gestionar <strong>de</strong> manera <strong>de</strong>sastrosa<br />
l’emergència <strong>de</strong> sequera. La<br />
clau estava <strong>en</strong> la <strong>de</strong>sconfiança <strong>de</strong> portar<br />
al <strong>de</strong>bat ciutadà els riscos d’una<br />
sequera que es prolongava <strong>en</strong> vigílies<br />
d’unes eleccions. A punt <strong>de</strong> tancar<br />
aquest procés <strong>de</strong> planificació, hi havia<br />
el risc <strong>de</strong> viure una altra dramàtica paradoxa:<br />
que una Administració d’esquerres<br />
que <strong>de</strong>f<strong>en</strong>sa la gestió pública<br />
<strong>de</strong>ixi les portes obertes a la<br />
privatització d’aquests serveis per no<br />
atrevir-se a <strong>de</strong>batre amb els ciutadans<br />
un sistema tarifari rigorós que permetria<br />
comp<strong>en</strong>sar costos, repartint-los<br />
amb criteris socials.<br />
La gestió integrada d’aigües superficials<br />
i subterrànies, la reg<strong>en</strong>eració i<br />
reutilització <strong>de</strong> cabals i una notable capacitat<br />
<strong>de</strong> <strong>de</strong>ssalació d’aigües <strong>de</strong> mar<br />
ofereix<strong>en</strong> un panorama prometedor <strong>en</strong><br />
què no es tornarà a parlar <strong>de</strong> vaixells<br />
amb aigua per a Barcelona, si al mateix<br />
temps se sap fr<strong>en</strong>ar el creixem<strong>en</strong>t<br />
urbanístic. Tot això, però, té un cost.<br />
Un cost notablem<strong>en</strong>t inferior al <strong>de</strong>ls famosos<br />
transvasam<strong>en</strong>ts (el <strong>de</strong>l Roine<br />
duplicaria el <strong>de</strong> la <strong>de</strong>ssalació, i el <strong>de</strong><br />
l’Ebre podria acabar <strong>en</strong> costos similars<br />
a la <strong>de</strong>ssalació, però oferiria una<br />
baixa qualitat, una alta conflictivitat i<br />
una escassa garantia <strong>en</strong> sequera). El<br />
fet <strong>de</strong> continuar sota la síndrome <strong>de</strong> la<br />
por a la ciutadania, heretada <strong>de</strong> la famosa<br />
guerra <strong>de</strong> l’aigua <strong>de</strong> Barcelona,<br />
està portant un <strong>de</strong>ute que fa presagiar<br />
processos <strong>de</strong> privatització <strong>en</strong><br />
els quals Aigües <strong>de</strong> Barcelona sempre<br />
estarà disposada a donar un cop <strong>de</strong><br />
mà... o dos.2<br />
tilització <strong>de</strong> l’aigua i 25, <strong>de</strong> la recàrrega<br />
i recuperació <strong>de</strong>ls aqüífers.<br />
La gran inversió –<strong>de</strong> més <strong>de</strong> 5.475<br />
milions d’euros– que implica el conjunt<br />
d’obres <strong>de</strong> la nova cultura <strong>de</strong> l’aigua,<br />
serà possible gràcies als fons <strong>de</strong> cohesió<br />
<strong>de</strong> la Unió Europea per a la millora<br />
<strong>de</strong> les xarxes hidrogràfiques <strong>de</strong>ls<br />
països membres. La política futura <strong>de</strong><br />
l’aigua <strong>de</strong>l Govern <strong>català</strong> té quatre<br />
grans eixos d’acció: estalvi i eficiència<br />
<strong>de</strong> les xarxes <strong>en</strong> alta i baixa; <strong>de</strong>ssalació,<br />
reutilització i <strong>de</strong>scontaminació<br />
d’aqüífers; millora <strong>de</strong> la funcionalitat <strong>de</strong><br />
xarxes (conques internes <strong>de</strong> <strong>Catalunya</strong>),<br />
i millora <strong>de</strong> la qualitat.<br />
Pel que fa a l’estalvi i eficiència <strong>de</strong> les<br />
xarxes, la G<strong>en</strong>eralitat promou campanyes<br />
<strong>de</strong> s<strong>en</strong>sibilització <strong>en</strong>tre els ciutadans,<br />
però també <strong>en</strong>tre les empreses i els agricultors.<br />
Per la indústria, el preu <strong>de</strong> l’aigua<br />
és el factor <strong>de</strong>terminant que converteix<br />
l’aigua <strong>en</strong> un recurs que s’ha<br />
d’utilitzar el mínim possible per evitar que<br />
augm<strong>en</strong>tin els costos <strong>de</strong> producció. En<br />
l’agricultura, les accions <strong>de</strong> mo<strong>de</strong>rnització<br />
<strong>de</strong>ls regadius insisteix<strong>en</strong> a millorar<br />
l’eficiència d’aquests sistemes.<br />
Passa a la pàgina segü<strong>en</strong>t >>>