Revista febrer.pub - Institut Comte de Rius
Revista febrer.pub - Institut Comte de Rius
Revista febrer.pub - Institut Comte de Rius
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Els alumnes <strong>de</strong> 1r <strong>de</strong>l CFGS <strong>de</strong> Desenvolupament i Aplicació <strong>de</strong> Projectes <strong>de</strong> Construcció,van fer<br />
el dia 11 <strong>de</strong> <strong>febrer</strong> una visita arquitectònica guiada pels professors J. Miquel Ibàñez i Joan Martí, al casc antic<br />
<strong>de</strong> Tarragona.<br />
Dintre <strong>de</strong> la zona amurallada, es va veure i entendre la construcció romana <strong>de</strong>l Circ, i com les intervencions<br />
recents, per tal que quedi al <strong>de</strong>scobert per mostrar-lo al poble i al viatger, han influït en les edificacions<br />
actuals, i avui habita<strong>de</strong>s. La integració <strong>de</strong> la Plaça <strong>de</strong>l Fòrum amb la mo<strong>de</strong>rnitat es caracteritza per l´eix<br />
que mostra l´antiguitat <strong>de</strong> la pedra silenciosa i un tant <strong>de</strong>teriorada pel pas <strong>de</strong>l temps (si puguéssim sentir tot<br />
allò que ens diu……..).<br />
Per altra banda, les construccions més recents (s. XVII i XVIII ), ens parlen algunes d´elles, <strong>de</strong>l progrés<br />
que la ciutat acumulava gràcies als afamats comerciants i tarragonins notables; avui ocupa<strong>de</strong>s per institucions<br />
públiques al servei <strong>de</strong>l ciutadà, que <strong>de</strong> pas són centre <strong>de</strong> mira<strong>de</strong>s per a tot aquell a qui l´agrada observar.<br />
Seguint el camí, vàrem fer cap a la Plaça <strong>de</strong> la Catedral i els seus voltants. Conjunt arquitectònic d´alt<br />
valor digne d´anàlisi per realitzar uns quants doctorats en Història <strong>de</strong> l´Arquitectura i Construcció. És un <strong>de</strong>sordre<br />
que el temps va or<strong>de</strong>nant. Allí s´hi pot veure la materialitat en estat pur, totalment <strong>de</strong>spullada i adoptant<br />
tot tipus <strong>de</strong> formes mo<strong>de</strong>la<strong>de</strong>s per la mà <strong>de</strong> l´home que ja ha <strong>de</strong>saparegut.<br />
Gràcies a les explicacions <strong>de</strong>l professor J. Miquel Ibàñez, que coneix Tarragona com la seva emprenta,<br />
vàrem gaudir imaginant tornar segles enrere.<br />
Ja era fosc i teníem els cossos glaçats <strong>de</strong>l fred que feia…Vam <strong>de</strong>cidir entrar a un local i prendre quelcom<br />
calent... , ens ho mereixíem.<br />
Joan Martí. Departament d’Edificació i Obra Civil<br />
Abrasius. Demostració<br />
<strong>de</strong> <strong>de</strong>sbarbat<br />
Comprovació<br />
perpendicularitat Plegadora.<br />
Demostració<br />
Conferència<br />
Refrigerants<br />
Taller<br />
d’Ajustatges<br />
FEBRER 2010<br />
www.iescomte<strong>de</strong>rius.cat Núm 14<br />
.
Coordinació Fina Costa<br />
Coord. Fotogràfica JM. Lledós<br />
Disseny i Fina Costa i<br />
Maquetació Josep M. Lledós<br />
Col.laboradors<br />
Josep M. Aleu<br />
Narcís Almena<br />
Isabel Berenguer<br />
Carme Calaf<br />
Marisa Casanova<br />
Pilar Co<strong>de</strong>ra<br />
Fina Costa<br />
Nohemí Duque<br />
Stefan Galve<br />
Joan Martí<br />
Lour<strong>de</strong>s Tablado<br />
Alumnes <strong>de</strong> 1r <strong>de</strong> CFGS <strong>de</strong> Desenvolupament i Aplicació <strong>de</strong> Projectes <strong>de</strong><br />
Construcció amb el professor J. Miquel Ibañez.<br />
L’IMPORTANT ÉS EL QUE NO DIC…<br />
Que l’ensenyament actual no és com el <strong>de</strong> fa uns anys (molts,<br />
segurament) és una evidència tan rotunda que no cal ni plantejar-se-la.<br />
Els temps han canviat, la societat ha canviat i, per<br />
tant, els factors que acompanyen l’ensenyament <strong>de</strong>ls nens i<br />
<strong>de</strong>ls joves, forçosament ha canviat.<br />
També resulta evi<strong>de</strong>nt que si bé en els centres d’infantil i<br />
primària la tasca educadora segueix sent la mateixa (molt més<br />
incrementada, això sí, per la cessió feta per les famílies), no és<br />
menys cert que els centres <strong>de</strong> secundària han hagut <strong>de</strong> fusionar<br />
la seva tradicional tasca d’ensenyament (instructiva) amb<br />
la tasca educativa (formativa).<br />
A més, sembla que aquests canvis socials no han vingut acompanyats<br />
d’un nou plantejament seriós <strong>de</strong> l’ensenyament. I,<br />
potser hi ha molta raó en aquesta afirmació, tot i que, caldria<br />
aprofundir en els factors <strong>de</strong>terminants, per <strong>de</strong>finir en quina<br />
mesura cada factor ha intervingut, i intervé, en el fracàs (si<br />
l’hi ha). Jo només ho faré <strong>de</strong>s <strong>de</strong> la perspetiva <strong>de</strong>l professor.<br />
Crec que la nostra tasca, per damunt <strong>de</strong> tot, és aportar el nostre<br />
granet a l’educació <strong>de</strong>ls nostres joves, sempre <strong>de</strong>s <strong>de</strong>l nostre<br />
apropament com a persones, per mirar <strong>de</strong> formar i<br />
d’instruir, <strong>de</strong>s <strong>de</strong> la seva situació inicial.<br />
Narcís Almena. Professor <strong>de</strong> llengua<br />
En èpoques <strong>de</strong> crisi, com ara, aquestes empreses petites són les primeres a caure i arrossegar a<br />
d’altres en la seva mateixa situació. El missatge que ens arriba <strong>de</strong> la Unió Europea és que cal emprendre,<br />
cal crear noves empreses que aportin valor afegit, que siguin innovadores, que no tinguin<br />
por a créixer i a crear nous llocs <strong>de</strong> treball. Des <strong>de</strong> l’Ajuntament <strong>de</strong> Tarragona pensem que el jovent<br />
és un sector clau perquè probablement la inserció al mercat laboral és ara més difícil i per tant,<br />
l’opció <strong>de</strong> crear una empresa o un negoci propi té més vigència que mai. També sabem que hi ha<br />
molts prejudicis al voltant d’aquest tema; per exemple, comentaris que he pogut escoltar aquests<br />
darrers dies acompanyant els monitors als tallers pels IES com: “ser empresari és treballar molt”,<br />
“és tenir massa responsabilitat”, o “calen molts diners per començar”. A mi em preocupa que la crisi<br />
econòmica estigui indirectament <strong>de</strong>smotivant el nostre jovent i adormint les seves il·lusions.<br />
Ara és més important que mai construir nous escenaris <strong>de</strong> futur, apostar per la innovació i creure i<br />
donar suport a les noves empreses. I el nostre jovent no pot ser aliè a aquesta tendència europea, no<br />
po<strong>de</strong>m <strong>de</strong>ixar-los al marge ni pretendre que el món actual sigui igual que fa 5 anys. Els mercats <strong>de</strong><br />
treball estan canviant dràsticament i el que està clar és que ja no tornaran a ser el que van ser fa uns<br />
anys. Qui estigui estudiant per ser mecànic, que vagi pensant en què sap fer <strong>de</strong> diferent <strong>de</strong>ls tallers<br />
que té pel voltant, o el fuster, o l’informàtic, el mateix dissenyador gràfic. La clau és innovar, i oferir<br />
productes o serveis amb valor afegit, no per sobresortir, que també, sinó per sobreviure. Per acabar,<br />
els tallers <strong>de</strong> sensibilització pretenen això, sensibilitzar sobre la possibilitat real <strong>de</strong> construir el<br />
teu futur laboral per la via <strong>de</strong> l’autoocupació, creant el teu propi lloc <strong>de</strong> treball o la teva empresa,<br />
associant-te amb amics o familiars o sol/a; però el que és més importat, amb el suport <strong>de</strong><br />
l’Ajuntament <strong>de</strong> Tarragona, que ofereix un servei gratuït d’assessorament per a persones emprenedores<br />
en el Viver d’empreses Pau Delclòs.<br />
Marga Bonamusa. Conselleria d’empreses, formació i consum.<br />
Ajuntament <strong>de</strong> Tarragona<br />
Pàg. 2 Pàg.11
POESIA<br />
La poesia d’Olga Xirinacs és una amalgama <strong>de</strong> tons, d’olors, <strong>de</strong><br />
colors, <strong>de</strong> música, <strong>de</strong> referències pictòriques que conflueixen per<br />
evocar l’alè més vitalista <strong>de</strong>l caràcter mediterrani.<br />
Tots els elements <strong>de</strong> la terra hi són presents, tots els moments <strong>de</strong> l’any <strong>de</strong>scrits, totes les sensacions<br />
<strong>de</strong>l cos intuï<strong>de</strong>s. I, darrera cada paraula, l’evidència d’una experiència viscuda intensament i l’afany<br />
per <strong>de</strong>ixar-ne l’empremta eterna ( “cada nit,/ princesa nua, t’escriuré a la pell/ les paraules que tu<br />
m’has ensenyat.”). I la ciutat –“princesa nua”- es troba a l’inici <strong>de</strong> cada vers, <strong>de</strong> cada imatge, present<br />
per justificar-ne la seva <strong>de</strong>pendència ( “Depenc <strong>de</strong> cos i pedra / i les arrels se’m nuen al cervell”) i el<br />
seu retorn cíclic i necessari (“ Tots els camins que has fet tornen a tu / per terra i mar en una tarda<br />
estesa.”). I, tanmateix, més enllà <strong>de</strong>l mar, més enllà <strong>de</strong>l poble que l’ha acollida i <strong>de</strong>ls indrets europeus<br />
<strong>de</strong>scoberts, la seva poesia es <strong>de</strong>sborda i envaeix tots els racons <strong>de</strong> l’ànima, convertint en art tota cosa<br />
anomenada.<br />
Marta Matas i Fina Costa<br />
El Punt, 16 <strong>de</strong> novembre <strong>de</strong> 2009<br />
NARRATIVA<br />
Quim Monzó s’ha <strong>de</strong>dicat a fixar en aquest recull <strong>de</strong> contes alguns<br />
<strong>de</strong>ls episodis <strong>de</strong> l’imaginari amorós contemporani, però no<br />
en clau <strong>de</strong> codi i<strong>de</strong>alitzant sinó d’indagació. La pregunta és la <strong>de</strong>l<br />
títol: El perquè <strong>de</strong> tot plegat. El punt <strong>de</strong> partida, la perplexitat.<br />
En aquest llibre, la capacitat <strong>de</strong> síntesi <strong>de</strong> Quim Monzó arriba a la<br />
seva màxima puresa: els seus relats, aparentment simples i esquemàtics,<br />
són una enèrgica exhibició <strong>de</strong> mestratge, i es complementen<br />
per formar un tot que ens mostra amb implacable precisió l'eterna<br />
incertesa humana. El perquè <strong>de</strong> les coses ha estat un <strong>de</strong>ls<br />
millors èxits <strong>de</strong> crítica i <strong>de</strong> ven<strong>de</strong>s <strong>de</strong> la literatura catalana <strong>de</strong>ls<br />
últims anys.<br />
Un llibre que confirma la qualitat d’un autor que la crítica internacional<br />
ha comparat amb Kafka, Borges i Rabelais.<br />
Pilar Co<strong>de</strong>ra. Responsable <strong>de</strong> la Biblioteca<br />
REPRESENTACIONS TEATRALS<br />
Dijous 28 <strong>de</strong> gener, en la Setmana <strong>de</strong> sant Joan Bosco, els alumnes <strong>de</strong> 1r i 2n <strong>de</strong> BAT van representar<br />
dues obres <strong>de</strong> teatre.<br />
Alícia ja no viu aquí, creada i dirigida per la professora Isabel Berenguer, i que tractava el tema <strong>de</strong>ls<br />
maltractaments a les dones.<br />
Pàg. 4 Pàg. 9<br />
Els personatges: Míriam Salvadó, Genís Galve, Ana Pilar, David Càr<strong>de</strong>nas, Teresa Sánchez,<br />
Ainoha González, Montse Olivar, Jordi Grau, Oriol Ribé, Albert Torres, Ricard Curieses,<br />
Laia Pérez, Esther Hurtado<br />
Grup <strong>de</strong> suport: Yasmina Alonso, Sergi Cerrato<br />
I La casa <strong>de</strong> Bernarda <strong>de</strong> Alba, <strong>de</strong> Fe<strong>de</strong>rico García Lorca, dirigida pel professor Narcís Almena,<br />
una obra clàssica <strong>de</strong>l teatre poètic <strong>de</strong>l creador andalús, on tracta el tema <strong>de</strong> la repressió <strong>de</strong> les dones<br />
andaluses <strong>de</strong>l segle XX.<br />
Els personatges:<br />
Bernarda Alba – Ester Hurtado<br />
Angustias – Mar Araujo<br />
Poncia – Judit Moreno<br />
Magdalena – Enric Morán<br />
A<strong>de</strong>la – Marina Domènech<br />
Pru<strong>de</strong>ncia – Esther Alcañiz<br />
Pepe el Romano - Alejandro Gil<br />
El grup <strong>de</strong> suport:<br />
Narradors Javi Llop, Noelia Arjona,<br />
Ferran Jardí, Cristian Fernán<strong>de</strong>z.<br />
Apuntadores Georgina Bianchi, Laura Blázquez, Laura Ocaña.<br />
A més, vam tenir tres actuacions magnífiques: MÀGIA amb la Melanie Cacho, BALL amb la Mari<br />
Carmen Cabello i FLAMENC amb la Mar Araujo i l’Iván Medina, acompanyats amb la guitarra <strong>de</strong>l<br />
Rafa López.<br />
Isabel Berenguer i Narcís Almena. Professors <strong>de</strong> Llengua i Literatura
TALLERS DE SENSIBILITZACIÓ<br />
PER A L’EMPRENEDORIA JUVENIL<br />
L’Ajuntament <strong>de</strong> Tarragona, a través <strong>de</strong> la Conselleria d’empreses, formació, ocupació i consum, ha<br />
volgut fer un pas endavant en la millora <strong>de</strong> l’ocupabilitat juvenil <strong>de</strong> la ciutat organitzant una sèrie <strong>de</strong><br />
tallers <strong>de</strong> sensibilització per a la creació d’empreses. Aquest projecte, finançat pel Departament <strong>de</strong><br />
Treball <strong>de</strong> la Generalitat <strong>de</strong> Catalunya i pel Fons Europeu, es centra en els joves que cursen estudis<br />
<strong>de</strong> formació professional per motivar-los cap a la creació <strong>de</strong>l seu propi negoci.<br />
En el context actual <strong>de</strong> crisi econòmica, la creació d’una empresa o <strong>de</strong> la pròpia ocupació s’ha <strong>de</strong><br />
contemplar com una alternativa real per al <strong>de</strong>senvolupament professional <strong>de</strong> les persones. Experts <strong>de</strong><br />
la Unió Europea han expressat clarament que a Espanya s’ha <strong>de</strong> produir una reconversió <strong>de</strong>l teixit<br />
empresarial. És necessari impulsar una nova generació <strong>de</strong> persones emprenedores que siguin capaces<br />
<strong>de</strong> crear empreses innovadores i amb capacitat <strong>de</strong> creixement. El problema que tenim a Catalunya és<br />
que si bé la taxa d’emprenedoria és superior a les taxes europees i espanyola, ens trobem amb empreses<br />
que neixen petites i que no volen <strong>de</strong>ixar <strong>de</strong> ser petites. Hi ha por a créixer, a contractar més<br />
gent, a perdre el control. Aquesta manca <strong>de</strong> voluntat <strong>de</strong> creixement fa que les empreses ,que en èpoques<br />
<strong>de</strong> vaques grasses podrien augmentar <strong>de</strong> tamany i enfortir-se, <strong>de</strong>ci<strong>de</strong>ixin mantenir-se petites i<br />
no obrir nous mercats ni innovar amb nous productes.<br />
Alumnes que van participar en el taller amb les profesores Nohemí D. i Carme C.<br />
Pàg. 10<br />
Dijous 11 <strong>de</strong> <strong>de</strong>sembre, els alumnes <strong>de</strong> 1r <strong>de</strong> batxillerat (A i B) van anar al Museu <strong>de</strong> la ciència<br />
Cosmocaixa <strong>de</strong> Barcelona.<br />
Durant més <strong>de</strong> dues hores van visitar lliurement les diferents sales <strong>de</strong>l museu, mentre anaven<br />
completant un dossier <strong>de</strong> treball que se’ls havia proporcionat <strong>de</strong>s <strong>de</strong>l nostre centre.<br />
A les 13 h van assistir a la projecció <strong>de</strong> la pel·lícula: “Génesi, <strong>de</strong>l Big Bang a l’exploració espacial”<br />
que va tenir lloc en el planetari <strong>de</strong>l mateix museu.<br />
Els professors acompanyants: J.M.Aliaga, R.Padilla i L.Tablado feliciten els alumnes que van<br />
participar en la visita, pel seu comportament i per l’interès que van mostrar en les activitats.<br />
L’alumna Yasmina Alonso <strong>de</strong> 2n <strong>de</strong> batxillerat A rep un val per un esmorzar<br />
complet al bar <strong>de</strong>l centre (4 ecopunts)<br />
Aquest any ja hem recollit més <strong>de</strong> 60 litres<br />
d’oli. Un fort agraïment a tots els<br />
col·laboradors <strong>de</strong> la campanya No més<br />
oli per l’aigüera; i encoratgem als que<br />
encara no ho feu a col·laborar en aquesta<br />
iniciativa. Recor<strong>de</strong>u que les petites accions<br />
envers el medi també són importants.<br />
Així mateix, us recor<strong>de</strong>m que segueix vigent<br />
el programa d’ecopunts per bescanviar<br />
per regals. Per rebre els ecopunts heu<br />
<strong>de</strong> contactar amb la professora responsable<br />
<strong>de</strong>l projecte (Lour<strong>de</strong>s Tablado) o<br />
apuntar-vos a la llista que hi ha a consergeria<br />
quan porteu l’oli.<br />
Pàg. 3
Gerard Piqué i Bernabeu (Barcelona, 2 <strong>de</strong> <strong>febrer</strong><br />
<strong>de</strong> 1987) juga <strong>de</strong> <strong>de</strong>fensa al Futbol Club Barcelona.<br />
Es va formar a les categories inferiors <strong>de</strong>l<br />
club, i abans <strong>de</strong> tornar al Barça al 2008, va jugar<br />
al Manchester United i al Real Zaragoza. De la<br />
mà <strong>de</strong> Pep Guardiola, Piqué es va convertir en un<br />
<strong>de</strong>ls actius més importants per a la <strong>de</strong>fensa blaugrana.<br />
En quin moment i per què vas <strong>de</strong>scobrir que et <strong>de</strong>dicaries<br />
al futbol?<br />
Seriosament als 16 anys. Sempre és allò que m’ha agradat<br />
més fer: jugar al futbol. El meu avi va ser durant una pila<br />
d’anys vicepresi<strong>de</strong>nt econòmic <strong>de</strong>l Barça i això em va<br />
marcar molt.<br />
Ets conscient que ets un ídol per a una gran majoria <strong>de</strong> joves i la responsabilitat que això comporta?<br />
Tot plegat em fa una mica <strong>de</strong> por. Els nois i les noies observen tots els meus gests i tots els meus<br />
comentaris i intenten imitar-me. És per això, que jo tinc cura per dir i fer allò més correcte. És<br />
la meva responsabilitat. A més, tinc clar que tot això pot canviar. Em sembla que tinc els peus a<br />
terra.<br />
Com és un dia normal per a un esportista d’èlit ?<br />
Entrenar, menjar, <strong>de</strong>scansar i dormir les hores necessàries. No hi ha temps per a res més. Jo<br />
procuro <strong>de</strong>dicar un temps a la família i als amics, i normalment ho aconsegueixo.<br />
Has <strong>de</strong>ixat alguna cosa pel camí per culpa <strong>de</strong>l futbol ?<br />
Doncs, sí. Principalment els estudis. També alguna coseta més, però ha valgut la pena l’elecció<br />
que vaig fer en el seu moment.<br />
En qui t’emmiralles professionalment? Quins són els teus referents?<br />
Intento copiar i aprendre <strong>de</strong> tots els jugadors bons que en són molts. El meus referents són,<br />
sens dubte, Fernando Hierro i Franz BecKenbauer.<br />
Sembla que, malgrat la teva joventut, ho has aconseguit quasi bé tot. En aquest moment d’èxit,<br />
quines són les teves aspiracions?<br />
No vull parar-me .Tinc la pretensió d’anar sempre cap d’alt . Sempre hi ha alguna cosa nova<br />
per aconseguir. La meva mirada sempre va cap endavant.<br />
Com es prepara un Barça– Madrid?<br />
Es prepara sol. La concentració ha <strong>de</strong> ser màxima i s’ha <strong>de</strong> mantenir el cap fred.<br />
Quines qualitats o predisposicions s’han <strong>de</strong> tenir per ser un bon futbolista?<br />
S’ha <strong>de</strong> ser una persona estable emocionalment, amb un entorn propici, <strong>de</strong>dicar-hi moltes hores,<br />
ser disciplinat i tenir un bon físic. De totes maneres crec que les qualitats idònies per ser un jugador<br />
important són congènites.<br />
Un bon consell que sempre t’ hagi funcionat<br />
Quan les coses no van bé, respira a fons, agafa impuls i cap endavant.<br />
Fina Costa<br />
( Entrevista realitzada el 5 <strong>de</strong> <strong>febrer</strong> <strong>de</strong> 2010)<br />
Pàg. 6 Pàg. 7<br />
Allò que més t’agrada i et <strong>de</strong>sagrada <strong>de</strong> la societat<br />
actual<br />
La facilitat d’accés a la informació i la manca<br />
<strong>de</strong> solidaritat.<br />
Una olor per recordar sempre<br />
La colònia <strong>de</strong> la meva mare<br />
Un llibre<br />
“El hòbbit o Viatge d’anada i tornada” <strong>de</strong> Tolkien.<br />
Un estat d’ànim<br />
Sense cap mena <strong>de</strong> dubte, l’alegria.<br />
Un <strong>de</strong>sig<br />
Guanyar la Champions al Bernabeu<br />
El personatge més admirat<br />
Michael Jordan . És el mite.<br />
RECOLLIDA D’ALIMENTS<br />
Tipus <strong>de</strong> música que escoltes<br />
Generalment escolto música negra.<br />
Durant les darreres setmanes <strong>de</strong>l primer trimestre, es va<br />
organitzar a l´ <strong>Institut</strong> -en col·laboració amb Cáritas-, una<br />
campanya <strong>de</strong> recollida d´ aliments.<br />
La col·laboració amb aquesta activitat ens ha aportat satisfacció,<br />
perquè hem contribuït a educar els joves amb valors<br />
com la solidaritat. Amb l´ esforç <strong>de</strong> tots, po<strong>de</strong>m aspirar<br />
a una societat més justa i igualitària.<br />
A la direcció <strong>de</strong> l´ <strong>Institut</strong>, l´ AMPA, professors, personal<br />
no docent, pares i alumnes, MOLTES GRÀCIES, en<br />
nom <strong>de</strong> totes les persones que han rebut el vostre ajut.
SORTIDA LITERÀRIA A BARCELONA<br />
Dimecres 16 <strong>de</strong> <strong>de</strong>sembre vam fer una sortida curricular a Barcelona, amb els alumnes <strong>de</strong> 1r <strong>de</strong><br />
BAT i <strong>de</strong> 2n <strong>de</strong> BAT (<strong>de</strong> Literatura catalana), per treballar alguns aspectes d’obres emblemàtiques<br />
<strong>de</strong> la literatura catalana, castellana i universal, in situ.<br />
Carrer <strong>de</strong> Perot lo Lladre<br />
Vam llegir i comentar obres <strong>de</strong> la<br />
Barcelona literària, <strong>de</strong> la República a<br />
la postguerra: George Orwell, Carmen<br />
Laforet, Mercè Rodoreda, Juan<br />
Marsé, Eduardo Mendoza.<br />
Concretament vam recórrer alguns <strong>de</strong>ls llocs per on va<br />
passar el protagonista <strong>de</strong> la més “formosa” història <strong>de</strong><br />
“caballeros andantes nunca contada”: el Ingenioso Hidalgo<br />
y Caballero don Quijote <strong>de</strong> la Mancha (1605-1615), <strong>de</strong><br />
Miguel <strong>de</strong> Cervantes. La seva rebuda a la ciutat, la seva<br />
entrevista amb Perot lo Lladre, i la seva <strong>de</strong>rrota a la platja i<br />
tornada a la seva Manxa estimada, per morir al seu llit.<br />
“[...] me passé <strong>de</strong> claro a Barcelona, archivo <strong>de</strong><br />
cortesía, albergue <strong>de</strong> los estrangeros, hospital <strong>de</strong> los pobres,<br />
patria <strong>de</strong> los valientes [...], en sitio y en belleza única”.<br />
“[...] que no t’atrapin, vola<br />
amunt, escales amunt, cap al teu terrat, cap al teu colomer..., vola, Colometa. Vola, vola,<br />
amb els ulls rodonets i el bec amb els fora<strong>de</strong>ts [...]”<br />
Ens va tocar un dia gris i fred, amb estones d’un solet magnífic, a la Plaça Catalunya, i a<br />
alguns <strong>de</strong>ls carrerons <strong>de</strong> la ciutat.<br />
Isabel Berenguer, Narcís Almena i Stefan Galve<br />
Professors <strong>de</strong> Llengua i Literatura<br />
Pàg. 8<br />
Adrià , Guillem , David, Rafa, Estelio, M. Carmen<br />
amb els professors Narcís A. i Marisa C.<br />
Els alumnes <strong>de</strong> 2n <strong>de</strong> BAT d’Història <strong>de</strong> l’Art, acompanyats<br />
<strong>de</strong>l professors Narcís Almena i Marisa Casanova,<br />
van visitar, dimecres 27 <strong>de</strong> gener, la Sala<br />
d’Exposicions <strong>de</strong> Caixa Tarragona, per gaudir <strong>de</strong> l’<br />
exposició: Egipte, el pas a la eternitat.<br />
Entre tombes, rituals i mòmies, vam veure les peces<br />
exposa<strong>de</strong>s, totes originals, i 55 fotografíes <strong>de</strong>l <strong>de</strong>scobriment<br />
<strong>de</strong> la tomba <strong>de</strong> Tutankamon per Howar Carter,<br />
amb maqueta inclosa .<br />
Després vam visitar el Museu-Necròpolis Paleocristiana,<br />
per <strong>de</strong>scobrir el “món <strong>de</strong> la mort” <strong>de</strong> la Tarragona<br />
romana <strong>de</strong>l segle III.<br />
Els alumnes van conèixer dues manifestacions artístiques<br />
ben diferencia<strong>de</strong>s, però a l’hora ben interesants.<br />
Metereològicament parlant, ens va acompanyar<br />
l’Anticicló d’hivern, que aquests dies planeja sobre<br />
l’àrea <strong>de</strong> la costa <strong>de</strong>Tarragona, la qual cosa ens va proporcionar<br />
un dia fred però magníficament assolejat;<br />
d’aquesta manera en el <strong>de</strong>splaçament d’un lloc a<br />
l’altre, vam fer una bona passejada pel parc <strong>de</strong> la ciutat<br />
Pàg. 5<br />
Marisa Casanova. Professora d’Història